62 HARTVIG HUITFELDT-KAAS [1916 



I Moshølen findes 3 dri vgarnspladser. 



Paa skraa over for Moshølenvarpet paa elvens vestre side 

 ligger Mæhlumsvarpet, som tilhorer Mæhlum. 



Videre et par hundre meter længere nord ligger o større, delvis 

 træbevokste grusøer i en række efter hinanden, nemlig sydligst 

 Negardsvolden (nedre Midt-Jørstad v.), derefter Øvstedals- 

 volden og nordligst Sundgardsvolden, hvis søndre del kaldes 

 øvre Midt Jørstad-volden, hvilke i daglig tale oftest benævnes 

 bare »Øiene«. De er adskilte ved småle grunde sund, de saa- 

 kaldte Dalkeveiter. Under den lave vandstand, som pleier være 

 i sildetiden, er de dog gjerne landfast med den vestre elveside 

 og gjensidig forbundet med hinanden. Langs disse 3 øers østre 

 side strækker Knuvelens (utlales Knuvin eller Knuværn og 

 skrives undertiden ogsaa Krøggelen) fiskegrund sig. 



Paa Negardsvoldens vestre side nær den nedre ende findes 

 rester av det gamle Mikkelsvarp, som ikke har været benyttet 

 paa mange aar. 



Paa Øvstedalsvoldens østre side ligger K nu velen -varpet, 

 hvor der i visse aar drives et meget betydelig fiske. Det ligger 

 paa et meget strømhaardt sted, hvorfor det har været nødvendig 

 at gjøre særegne foranstaltninger for at noten skulde kunne 

 brukes der. Øverst paa varpet hvor notkastet begynder, og 

 nederst hvor noten igjen skal trækkes ind, er der saaledes 

 paa hvert sted bygget en strø m bry tend e indretning (se 

 fig. 19), som bestaar av en lang avbarket lømmer.stok av de 

 største som kan opdrives,^ der ved en slags bukkeindretning 

 holdes oppe i en høide av 1 — 2 m. over vandets overflate. Støttet 

 mot stokken og bunden er saa i hele dens længde anbragt en 

 række tyndere, spredt staaende tverstokker, som gir det hele 

 apparat utseende av et glissent gjerde. I den nedre under vandet 

 staaende del av dette gjerde indtil et stykke ovenfor vandlinjen 

 er indflettet granbar, saa det hele virker som en dæmning, bak 

 hvilken der danner sig en forholdsvis stille kulp eller evje, hvor 

 det lar sig gjøre at faa noten utsat, likesom der ogsaa ovenfor 

 en saadan strømbryter danner sig et stillere punkt hvor noten 

 kan inddrages. 



Den øverste av disse strømbrytere kaldes »utgjerdstræet« 

 og den nederste »landingstræet«. 



Ogsaa paa mange andre steder i Laagen er der opført strøm- 

 brytere eller brygger av forskjellig konstruktion for notfiskets 

 skyld, og da særlig ved notkastenes nedre ende for at lette land- 

 dragningen. Undertiden er byggematerialet blot løse stener, under- 

 tiden er der hertil føiet et gjerde, tættet med granbar, som maa 



1 Det største fisketræ paa IvnuvelenMilev for ca. 10 aar siden betalt 

 med kr. 50 paa roten i skogen. 



