92 



HARTVIG HUITFELDT-KAAS 



[1916 



temperatur, hvilket ogsaa stemmer med forholdene i andre av 

 vore vand, maa den som høstgytende for at kunne gyte i Laagen 

 nødvendigvis vælge liden fra slutningen av september til henimot 

 utgangen av november. Og likeledes maa den for at kunne gyte 

 i Vormen vælge netop maanedene december — ^^januar, idet tem- 

 peraturen om høsten og vinteren synker meget langsommere i 

 den sidste elv end i Laagen, fordi Mjøsen med sin meget store 

 dybde avkjøles saa overmaade langsomt. Sandsynligvis har dette 

 forhold i tidernes løp ledet til at danne to stammer av sik i 



Fig 37. Pisidiiim fossarinm (nat. st.) uttat av en sikmave 



Mjøsen, hvorav den ene blir tidlig færdig til gytning, den anden 

 sent. Under sikfiske ved Hamar i november maaned har jeg 

 fisket om hinanden sik, som allerede hadde gyt samme høst 

 (antagelig Laagen sik) og sik, som endnu ikke var færdig til at 

 gyte, men som kunde sees at ville gyte samme høst (antagelig 

 Vormen sik). 



Forøvrig er det vel sandsj'ulig at en del sik gyter ogsaa i 

 selve Mjøsen, hvor gytepladser dog ikke synes at være kjendt av 

 fiskerne. Hos 3 sik, fanget i Akersviken -^~29/jq.]^9(32 fandt 

 jeg følgende rognantal: 1) Igd. 40.5 cm., v. 0.65 kg. ca. 14,000 

 og 2) Igd. 40.5 cm., v. 0.75 kg. ca. 13,000 og 3) Igd. 36.5 cm., 

 V. 0.50 kg. ca. 8,500. 



Av Mjøsen s sik fiskerier i fiskenes gytetid er det som 

 om høsten foregaar i Laagen det ubetinget vigtigste. 



