Nr. 2] MJOSENS FISKER OG FISKERIER 101 



Under sikfiskel fanges ogsaa noget harr, idet der for hver 8de 'i 

 10de sik faaes en harr, ellers faaes kun en og anden gjedde, orrel, 

 lake og mort. 



Tidligere, særlig for midten av 80-aarene ,skal sikfisket ved 

 Minne og i Vormen ha git meget storre utbytte end det nu gjor. 

 Mens eieren av Minne dengang kunde faa 60 — 72 kg. (10 — 12 

 bmpd.) om dagen, maa han nu (inedd. 1907) være glad om han 

 kan faa 18 — 24 kg. (3 — 4 bmpd.) om dagen. 



Det tredje og det vigtigste av Mjosens sikfiskerier er som- 

 m e r f i s k e t, som de fleste steder ved Mjosen pleier finde sted 

 paa forsommeren og særlig omkring St. Hans. \'ed denne tid og 

 paa visse steder allerede i slutningen av mai vandrer sikstimene, i 

 motsætning til hvad de pleier gjore til andre tider av aaret, saa 

 nær ind under land at de kan naaes med notene. 



Efter al sandsynlighet er det naningsvandringer, som betinger 

 disse aarvisse indsig stadig til de samme strandstrækninger og til 

 de for de forskjellige deler av Mjosen særegne tider. Efter under- 

 sokelser av maveindholdet hos et storre antal sik, fanget i juni 

 omkring Hamar og paa Toten (se tab. 5 nr. 11 — 35), er jeg kommet 

 til det resultat at den næring, som siken i juni opsoker nær land, 

 sedvanligvis er pupper av smaa myg tilhorende slegtene Chirono- 

 miis og Tamjpiis (se fig. 36). Sikens begjærlighet efter myggepup- 

 per er tidligere vel kjendt bl. a. fra schweiziske sjoer. ' 



Naar chironomidelarverne (se fig. 35), — som lever paa bunden 

 baade paa grundt vand og ogsaa i meget betydelig dybde — har 

 forpuppet sig, og puppen har naadd den grad av utvikling at den er 

 færdig til ulklækning, stiger den op til vandets overflate, hvor 

 klækningen foregaar i lopet av faa minutter. Nu er tiden inde 

 for siken til ta gjore et rikt bytte blandt de let synlige, opstigende, 

 og i overflaten hvilende pupper. Sandsynligvis lever den eller de 

 chironomidelarvearter, hvis pupper siken paa denne tid av aaret 

 gjor jagt paa, paa grundt vand, siden denne soker saa nær ind 

 under land at den kan naaes med noterne, eller kanske er aarsaken 

 her den at de i overflaten flytende pupper av paalandsvinden dri- 

 ves ind imot stranden. Efter undersøkeiser av dr. Wesknberg — 

 Lund- i danske sjøer er de derværende chironomidelarvers for- 

 pupning bundet til en bestemt temperatur i vandet nemlig 8 — 10* 

 G. Noget lignende er efter al sandsynlighet tilfældet ogsaa med 

 Mjosens chironomidelarver, om end temperaturen ikke behover at 

 være netop den samme som i de danske sjoer, da Mjosens chirono- 

 midepupper muligens stiller noget andre fordringer til vandets 

 temperatur end de danske arter. At det er chironomidepuppernes 



1 Y. Heuscher: Beitragezu einer Monortrafie des Aegerisees. Beilage 

 zur »Schweizer. Fischerei-Zeitun<i» 190(5, S. 48. 



2 Dr. C Wesenberg— LuNU: Insektlivet i ferslvc Vande. Kbh. 1915, 

 s. 408. 



