Nr. 2] 



MJØSENS FISKER OG FISKERIER 



119 



Naar orreten i Mjosen — i motsætning til hvad tilfældet pleier 

 være i vore ovrige sjoer og vand — optræder under saa mange 

 forskjellige former, har dette efter min mening efter al sandsyn- 

 lighet sin væsentligste grund deri at Mjosen gjennem sine mange 

 tillop stadig blir titfort yngel og tildels ogsaa voksen fisk fra oven- 

 forliggende vand i vasdraget, hvilke hvert har sin specielle i aar- 



"^^^^23«^ 



Fig 53. Mjøsorret med iiscdvanli« faa morke flekker i)aa siderne o<^ 



gjællelokket, t'. sommere'n 1901, længde 6G cm., (^/7 nat. st.) 



Hammerstad l'ot 



hundredernes lop til forholdene paa hvert sted tilpassede orretform 

 eller «race». Da disse fremmede fisker formodentlig gjennem 

 adskillige sleglsled bibeholder en hel del av sit oprindelige præ-g 

 — og vistnok særlig sine sorte tegninger paa skindet — , formaar 

 de saaledes at paafore Mjosens orretbestand dette merkelige uens- 

 artede præg. Særlig gjennem Gausa og Laagen maa der utvil- 

 somt komme mange forskjellige slags orrettyper ned i Mjosen og 

 specielt fjeldorreter. Paavirkninger av saadanne synes jeg ogsaa 

 mangen gang tydelig er at spore hos de temmelig hyppig fore- 

 kommende tætfiekkede orreter (se fig. 57 og 58), som mest min- 

 der mig om visse fjeldorrettyper i vestre Gausdal. Fra gammel tid 



Fig. 54. Mjøsørret f. som. li'Ol, længde 52 cm. fV? nat. st. 

 Hammerstad fot. 



av vet man at der ogsaa gjennem Brumundelven tilfortes Mjosen 

 en fremmed orretbestand, som ialfald i tidligere tider i gytetiden 

 skal ha gaat ned gjennem denne elv fra Brumundsjoen i saa stor 

 mængde at den selv helt nede nær utlopet i Mjosen var gjenstand 

 for særskilt fiske. 



