Nr. 2] MJOSENS FISKER OG FISKE RIER 197 



For at folk i fremtiden skal lægge mere mærke til denne 

 fiskeart skal jeg her gi en kort beskrivelse av dens utseende, idet 

 jeg samtidig vedfoier en avbildning efter eget fotografi. 



Guldbusten, som av ydre meget ligner en smal mort, har hos 

 os vistnok oftest en længde av 15 — 20 cm., men kan ogsaa bli like 

 til 30 cm. Fra morten kan den adskilles bl. a. ved at den har 

 48 — 54 skjæl i sidelinjen, mens morten blot har. 40 — 45, likeledes 

 ved at den har 9 — 10 straaler i rygfinnen, mens morten har 11 — 

 13. Av form ligner den meget en laue, men er ikke vanskelig at 

 adskille fra denne ved oiets gulagtige farve, mens lauens oie er 

 solvhvitt. 



Hvad der fanges av guldbust ved Lillehammer synes at være 

 hoist ubetydelig, og de faa eksemplarer som fiskes, fanges blot 

 leilighetsvis under notfiske efter andre fiskesorter. Den skal egne 

 sig godt som levende agnfisk paa liner. 



Laue (Aspius alhiirnus Lin.) 



Lauen synes ilvke at være kjendt i alle deler av Mjosen. Mange 

 fiskere angir saaledes aldrig at ha truffet paa den. Naar undtages 

 enkelte grunde partier, hvor den optræder i meget betydelig antal, 

 maa den siges i det hele tat at være en mindre almindelig fisk i 

 denne indsjo. Ved Haamr og i Akersviken er den om sommeren 

 meget almindelig, ogsaa i sundet mellem Nes og Helgoen er den 

 vel kjendt og likesaa i Totensviken, hvor den dog skal forekomme 

 i ringe mængde. En fisker paa dette sted opgir endog at den 

 først er kommet dit i de senere aar. Ifølge prof. Collett^) skal 

 den ogsaa findes ved Lillehammer og i den nedre del av Laagen. 

 I Vormen er lauen en ren sjeldenhet at træffe paa. 



Storreisen av de lauer jeg har trukket ind med not har 

 oftest været mellem 14 og 17 cm. Den storste laue 'jeg har maalt 

 har været 18 cm. lang. 



Av aar sr in gene i skjællene har jeg kunnet 

 se at lauen i Mjosen ved 6-aars (somres) -alde- 

 ren som regel har opnaadd det væsentligste av 

 sin længde — de undersokte 6-aaringer var fra 13 — 17 cm. 

 lange. 



Lauen synes efter mine undersokelser i Mjø- 

 sen at være ifremtrædende grad planktonspi- 

 s er, idet næsten alle undersokte fisker i ventrikelen hadde enten 

 blot smaa planktonkrebsdyr, eller saadanne i betydelig mængde ved 

 siden av anden næring. Blandt Mj osens krebsdyr synes den like- 



^"i R. CoLLETT: Mcddclclser om Norges Fiske i aarene 1884—1901, 

 III, Chr.a Vid. Selsk, Forh for 1905, No." 7, s. 13, 



