202 IIAIITVIU HL ITFKLDT KAAS [1916 



Karus (CijprUms carassiiis, LinO 



I AkoisviUon ved Hamar fanges nu og da enkelte karusser, vist- 

 nok oprindelig ulkonmiet fra nogen fiskedammer paa Åker gaard, 

 hvor der fra gannnel tid av skal være holdl karusser eller «karper», 

 som de paa stedet feilaglig kaldes. Karusserne i Akersviken skal 

 kunne o})naa en efter vore forhold l)et\ delig storrelse. 



Brasme (Ahrdmis brainci. Lin.") 



Donne art synes al forekonune i yderst ringe anlnl i selve 

 Mjosen og er tleri\)r. saavidt jeg har kunnet hringe i erfaring av 

 fiskerne der ikke hlit tilkjendt noget specielt navn, men er vist- 

 nok oftest sammenhlandet med Leiiciscus idus, vederbuken, som 

 ved nord- og sydenden av Mjosen jo ogsaa kaldes brasme. I den 

 netlerste del av Laagen og i ^'ormen, hvor ialfald flere fiskere 

 forstaar at holde den ut fra vederbuken og rigtig bena^vner den 

 brasme, er den noget hyi)pigere, men ansees dog som en meget 

 sjelden fiskearl. 



"=^^ 



I-'ig. ;>-2. .\vl)il(lning av en brasme (50 cm. lani* paa va\ai^en i en 

 fiskebod paa Trossclsanden 



Av helt sikre opgaver om dens forekomst utenfor Vormen 

 besidder jeg blot 2. Den ene er en konturtegning av en 50 cm. lang 

 og 18 cm. bred brasme (se fig. 92) paa va^ggen i en fiskebod paa 

 Trossetsanden ved Lillehammer ulen tidsangivelse. 



Den anden er en t)pgave fra fisker >hnlinius Sandvik paa Toten, 

 som ca. 1908 i Tolensviken fisket en brasme paa omtr. y- mark, 

 *bred som en flondre». 



Videre er det mig meddelt av en fisker i Bundefjorden at han 

 for mange aar siden ved Furnes skal ha fisket en ukjendt, sa^rdeles 

 bred karpefisk med usedvanlig store skjæl, hvilken efter al sand- 

 svnlighet har vårret denne art. 



