206 



HARTVIG HUITFELDT-KAAS 



[1916 



var suget store huller i og dræpt, og ikke sjelden hang ninaugene 

 endnu fast i agnfiskene naar linen blev trukket ind i baaten. Disse 

 store eksemplarer hadde altid et tydelig mellemrum mellem begge 

 rygfinner og var saaledes typiske P.fluviatilis-f ormer. 



Ninaugets optræden som dypvand sfisk i 

 ferskvand har jeg ikke set omtalt i noget ichtyologisk arbeide, saa 

 jeg er tilboielig til at anse denne iagttagelse som ny. 



Hvor disse store ninauger forretter sin lek har det ilvke lykkes 

 mig at faa bragt paa det rene; de i Mjosens tillopselver om 

 vaaren opstigende eksemplarer angives at være ganske smaa, 

 omtrent som vore almindelige P .planeri-iormer. Muligens gj^ter de 

 store eksemplarer ute paa de store dybder, hvor de findes i saadati 



Fig. 94. Ninauge (Petromyzon flijvialilis). Stor dypvandsi'orm fra Mjøsen 



1/2 nat. st. 



mængde om sommeren. Prof. Collett, som har undersøkt mit 

 Pefro;77yron-materiale fra Mjosen uttaler^) om de store i september 

 fangede eksemplarer «at det kan neppe betviles at disse individer 

 baade hadde ynglet tidligere og vilde til næste aar være færdig til 

 ny lek.» 



Han- og hunfisker synes efter mit fangstmateriale at domme at 

 opnaa samme længde. 



Efter september maaneds utgang var disse dypvands-ninauger 

 ikke længere at faa paa linerne paa de tidligere benyttede fangst- 

 pladser utenfor Hamar. 



Ninauget fanges i Mjosen kun leilighetsvi> 

 under andet fiske og i ringe mængde og anvendes ikke som 

 menneskefode. Hverken de utvoksede fisker eller larverne synes, 

 som tilfældet er i flere av vore andre indsjoer, at anvendes som agn 

 under line og andet krokfiske. 



Da jeg oftere har fundet denne fisk i andre fiskearters maver 

 (orret, gjedde o. s. v.) maa den antages at være ikke uten betydning 

 som næring for Mjosens matnyttige fiskesorter. 



^) Meddelelser om Norges fiske i aarene 1884 — 1901, III, 

 Chra. Vid. selsk.s forh. 1905, No. 7, s. 150. 



