230 HARTVIG HUITFELDT-KAAS [1916 



16de aarh. (uttog ved riksark. Huitfeldt-Kaas. Orig. i Stathol - 

 derskabsark. i n. riksark.)- Fiskeriet i de to elver, der 

 falder i Akersviken ved Hamar, sees at ha fulgt Hamars 

 bispegaard og senere de verdslige lensmænd sammesteds 

 i det 16de aarhundrede. Med disses samtykke hadde 

 Mogens Svale (f i beg. av 1580-aarene) og siden hans enke 

 Maren Bjelke, som eiere av Åker, brukt fisket i den nordre 

 aa, og Birgitte Lauritsdatter paa Kaaterud i Stange fisket 

 i den sondre, hvilket sidste tidligere var brukt av Olav 

 Tordsson paa Skattum (i Ridebu r. Vang), der var foged 

 hos befalingsmanden paa Hamar gaard Otto Andersen 

 (Ulfeldt) (til 1545). Den gang laa fisket i begge elver til 

 Hamars bispegaard med m e r d e r (et slags t e i n e), 

 sloder (et slags kube) og rusestod, og Olav 

 Tordsson lot bygge en fiskebod paa en holme, 

 som kaldes Fiskerholmen mellem de to 

 elver, hvor fiskerne holdt til. Ved lagmands- 

 dom av 29de april 1590 tilkj endtes derfor fisket Hamars 

 bispegaard. 



De to foran nævnte i Akersviken ulfaldende elver er 

 Flakstadelven og Svartelven, i hvis nederste deler fremdeles fore- 

 gaar et ganske betydelig fiske, om end fangstutbyttet nu skal 

 være meget ringere end for i tiden. Vandstandsforholdene paa 

 disse steder og i Akersviken er dog paa grund av de to Mjosregu- 

 leringer blit saa forandret, at nogen direkte sammenligning mellem 

 fiskeriforholdene for og nu paa dette sted ikke længer kan finde 

 sted. Desværre er ogsaa i Akersviken fiskeriets utovelse ved regu- 

 leringerne og likesaa ved den stadig okende tommerflotning gjen- 

 nem Svartelven ned i Akersviken i hoi grad blit vanskeliggjort.^) 



Av foranstaaende oplysninger om fisket i Svartelven og Flak- 

 stadelven vil sees at det var ganske de samme fangstindretninger, 

 som bruktes i disse elver i det 16de aarhundrede som i vore dager, 

 nemlig merder = nuværende mjæler (teiner), sloder ■= sloer, 

 kuber r= kuper og rusestod, hvormed vistnok menes pladser eller 

 anordninger til anbringelse av mjæler (kuper, ruser), (kaldes i 

 vore dager i disse elver almindeligst «fiskebygninger»). 



Videre skal anfores utdrag av endnu et brev i Dipl. Norv., som 

 formodentlig ogsaa omhandler et fiskeri i Mjosen: 



1) I forbindelse med omtalen av Akersviken og Mjøsreguleringer 

 finder jeg det kan være av interesse efter Motzfeldt D. n. vasdragsrets 

 hist. (s. 192, n. 3) at anfore, at en vandstandsregul^ring av Akersviken 

 allerede i 1047 var paatænkt av oberst Reichwein, hvis hensigt var nogen 

 gaarders forbedring med inddigning eller dæmning udi Mjøsen til et 

 stykke maskeland (uden nogens præjudits)» : det gjaldt Akersviken. ( Norske 

 rigsregistranter VIII 557). Dette er vel den alier første blandt de for- 

 skjelligc projekterede Mjøsreguleringer. 



