236 HARTVIG HUITFELDT KAA S [1916 



Sjøormen. 



Da sjoormen, hvorom der foreligger mange beretninger fra 

 Mjosen særlig fra ældre tid, muligens har tilhort fiskeslegten — 

 den kan ialfald likesaa godt ha tilhort denne dyreklasse som nogen 

 anden — , finder jeg her ikke at kunde la den uomtalt, og det saa 

 meget mere som folk i Mjostraktene endnu synes at nære megeu 

 interesse for denne merkelige dyreform, som hittil har formaadd 

 at holde sig saa vel skjult for zoologernes granskende blik. 



Nedenstaaende oplysninger om sjoormens optræden i Mjosen, 

 som er hentet fra «Xorges Land og Fol k»,^) indeholder 

 forovrig en beretning fra det 16de aarhundrede av adskillig interesse 

 ved sine detaljerte oplysninger om den iagttagne sjoormeksemplar, 

 som til og med blev dræpt og opbrændt. Alle andre sjoormhistorier 

 jeg har paatruffet, har gjerne gaat ut paa at man har set et storre 

 dyr av ukjendt art, og det til og med oftest i meget betydelig 

 avstand. I dette tilfælde hadde man da noget at ta og føle paa, 

 især da «raden av samme orm» (rygraden) i mange aar laa paa 

 stranden, og de færreste av «rygbenene» (hvirvlerne) kunde bæres 

 av en kraftig mand, om man tor stole paa beretterens sanddruhel. 

 Bare skade at ikke et eneste av disse «rygben» er opbevaret! 



Skulde nogen beretning om sjoormen fra ældre tid ansees beret- 

 tiget til at vække formodning om at der i historisk tid i vort land 

 var paatruffet endnu overlevende eksemplarer av fortidens orme- 

 lignende ogler — hvad flere zoologer i vore dager tænker sig 

 muligheten av — saa maatte det efter min mening være denne. 



Om sjoormen i Mjosen er der mange beretninger, og den viser 

 sig helst for storre eller merkelige begivenheter og da vel helst 

 foran ulykkelige begivenheter som krig og lignende. 



Meget beromt er den græsselige sjoorm, som er beskrevet i det 

 gamle skrift «0m Hammer och Hammers kiobstadtz bygning» fra 

 det 16de aarhundrede. Der er et avsnit som beter: «Naagle jertegen. 

 som skiede nogen tid til forn, forend bisp Mogen bleff fangenn», 

 cg der fortælles om sjoormen: 



«Demest om ho}^ dags tijd beteede sig en gresselig stor orm oc 

 forferdelig, som kaidis Sioormen, udi Mioz, som var gandske lang 

 oc meget stor oc siuntes at naa fra oens landt oc jnd udi Kongs- 

 land. Item dernest loed sig tilsiune en suar stor hornit oxze, 

 som gick fra Gillelund stode oc jnd paa oyen, oc siuntes at gaa op 

 paa vandit, oc gick saa saare fast, alt ligesom en pijll aff en staal 

 bue. Der lod sig tilsiune daug efter daug mange sioorme udi 



^) Amund HELLANb: »Norges Land og Folk», Hedemarkens amt. 

 Kristiania 1902, 2den del, s. (573—75. 



