238 HARTVIG HUITFELDT-KAAS [1916 



Engebretsson, der var paa reise i Rom i 1523 — 24 og vistnok 

 har betragtet den som et varsel om Kristian II's fordrivelse. 

 Olaus Magnus beretter vistnok om den samme sjøorm i 1555 

 og sætter den i forbindelse med «prælaternes forfolgelse» (1537), 

 itdfædrelandets undergang. Prof. G. Storm omtaler det i senere 

 ja gienfundne kart fra 1539 av Olaus Magnus der indeholder 

 en noiere avbildning av sjoormen: like over for Hamars domkirke 

 mellem klipperne ved sjoen ligger den store orm og vrir sig, idet 

 den strækker gapet mot kirken. 



I 1834 berettet en mand, som rodde Fr. Hammerich over 

 Mjosen om denne sjøorm (Brage og Idun, bind H). 



Peder Claussøn siger i Norges beskrivelse 1613, at i Mjøsen 

 «siges at vere en Orm, som lader sig see hoes en Øe i samme Vand, 

 dog iche offtere end Herre-schifftning eller stur Forandring scheer 

 udj Riggedt, huorfor jeg ingenlunde troer, at det er en naturlig 

 Orm, uden hånd bliffuer offtere seett. Han siges at vere heden 50 

 Ahie lang, oc er seet iche mange Aar forleden.» 



Som varsel om Kalmar-krigen er vel betragtet den sjoorm, som 

 viste sig i Mjøsen 2 ganger efter 1610 og hvorom Michael An- 

 dersen Aalborg, sogneprest i Vang 1610 — 1626, beretter: 



«Et Monstrum findes der udi kaldet Søe Ormen har et heste- 

 hovet og er 20 å 30 faune lang, flytter iefnlig af Norden synder paa 

 betyder synderlig forandring naar dend sees. Saadan en loed sig 

 engang see ved den fæstning Hammar som laa og spillede paa een 

 Skiær uden for Bispegaarden, hvor hånd med een piil af en staalbue 

 blev skudt, dog flod een halv vegsøe derfra til een oe hvor hans 

 aadsel foraarsagede stoer svaghed. Dend har ladet sig see 3 gange 

 siden Ao 1610. Undertiden sees udi Mios aarlogs Skibe Ryttere og 

 soldater. Over søen udhænger mangfoldige klipper med store 

 steenbukker.» 



Professor Gr. F. Lund der utga den gamle Hamarbeskri 

 velse i 1821 i Budstikken (bind U), siger: «Fra umindelige tider 

 tilbage beretter sagnet, at man i Mjosen har seet en stor søslange, 

 og sandheden heraf er i de seneste aar fuldkommen bekræftet.^ 

 Sagnene om sjoormen lever fremdeles paa Oplandene, den kjendes 

 fremdeles og ansees som varsel om krig. (G. Storm). 



