Nr. 4] 



HAUGSHULEN PAA LEKA 



9 



Fig. 7. Vi. 



sat kam (fig. 7). Paa begge sider gaar tinderækken ved roten i 

 en avsals over i et smalere mellemstykke, som oprindelig har 

 været dækket med sidebelæg. I dette midtstykke sees et av jern- 

 rust gjenfyldt nagelhul. Tinderne er likesom paa foregaaende 

 stykke tlate og elastiske og 2,6 cm. lange. Ryggen 

 er tver og sterkt buet; den har et ornament i form 

 av en punktcirkel. Denne kam nærmer sig saaledes 

 den »halvmaaneformede« type og har sikkert været 

 kortere end den foregaaende. Stykket fandtes i »kultur- 

 laget« indunder den mindre sten ved dennes forside 

 (grundplanens 4). 



5. F^t 1,2 cm. langt brudst^'kke av en sammen- 

 sat kam med tver rj'g, smalere midtstykke og avsats 

 ovenfor tinderne, som er 2,7 cm. lange (fig. 8). Av 

 satsen gaar ikke horizontalt, men har dannet en bue. 

 Av el bevaret stykke av den øvre kant sees at denne 

 kam til forskjel fra de foregaaende har været tresidet 

 og ganske høi. Længden kan ikke bestemmes, men 

 kammen har vistnok været forholdsvis kort. I midt- 

 stykket sees 2 nagelhul; i det ene sitter endnu en rest av en jern- 

 nagl. Dette stykke fandtes ca. 1,5 m. indenfor den store sten 

 liggende paa hulebunden under en liten rullesten (grundplanens 5). 

 Som man ser, gav denne undersøkelse ikke noget særlig rikt 

 utbytte, men de fremdragne redskaper eller brud- 

 stykker av saadanne gir dog holdepunkter for en 

 datering. Saaledes kan de som nr. 4 og 5 be- 

 skrevne brudstykker av kamme med sikkerhet 

 henføres til ældre jernalder. Et karakteristisk 

 træk ved disse kamme er saaledes avsatsen langs 

 tinderækkens rot. Fa\ saadan avsats til støtte for de 

 belæg, hvormed det smalere midtparti var dækket, 

 forekommer mig bekjendt ikke paa de yngre kamme, 

 fra vikingetiden og middelalderen, og heller ikke har 

 jeg fundet den paa kamme fra yngre folkevandringstid. 

 Derimot linder man denne avsats meget hyppig paa 

 de sammensatte benkamme fra ældre folkevandrings- 

 tid og romersk jernalder^). I de samme tidsrum 

 falder ogsaa kammen med det tresidede, vinkel- 

 bøiede overstykke. De korte, høiryggede kamme av denne 

 varianttype træffes allerede i romersk jernalder, vistnok navnlig 

 1) Se eksempelvis Th. Petersen: En ældre jernalders gravplads fra 

 Namdalen, pi I, fig. 8, 11; pi. 11, fig. 21. H. Schetelig: Vestlandske 

 graver fra jernalderen, fig. 49, 79, 92, 96, 16L 175, 187, 188, 195, 198, 205, 

 226, 227. J. Petersen: Gravplassen fra Store-Dal, pi. IX, fig. 5. Ogsaa 

 kammen fra Ottarshaugen, som dateres til ca. 500, har en saadan av- 

 sats. .Sune Lindqvist: Ottarshaugen i Vendel, Fornv. 1917, s. 137, fig. 14. 



Fig 8. l/l. 



