X ALEXANDER BUGGE OG FREDRIK SCHEEE [1916 



skibsfart.^) Betydelig var dnne skibsfart endda ikke. I 1532 kom 

 „2 smaa Hollender skip" til Trondhjem; i juni 1533 var det kom- 

 met 1 bojer fra Hoorn i Nordholland.-) De tyske kjopmænd i Ber- 

 gen likte ikke dette, for fra gammel tid var det forbudt for utlæn- 

 dinger at seile nord for Bergen, De klaget i 1533 og paany i 1536 

 til høvedsmanden paa Bergenhus, Esge Bille. I oktober 1538 blev 

 endog en skipper, Gert Holck, sat under tiltale av raadet i Ham- 

 burg, fordi han hadde seilet til Trondhjem.'') Fredrik H gjentok 

 ogsaa forbudet for utlændinger mot at seile nord for Bergen.*) Om 

 det nyttet noget, tor dog være tvilsomt. lalfald ser det ut til at 

 utlændinger nu, like ens som under skibsfartens blomstringstid i 

 middelalderen — ned til omkr. 1310 — omgik forbudet ved at 

 bosætte sig i Trondhjem. I mandtalslisten for 1520 næ^vnes 4 Jyder 

 som borgere i Trondhjem; en Vendelbo (Soffnerin Wendelbo) var 

 raadmand i 1535.*^) I 1548 er tallet av utkiendinger vokset. For- 

 uten raadmanden Severin Vendelbo nævnes 2 mænd fra Fyn 

 (begge ved navn Jacob Fynnbo), 1 Holhrnder (Pouell Hollender), 3 

 Skotlændere (Jogenn Skott, Hanns Skodtt og Oluff Skotte?) og 1 

 Sjællandsfarer (Seffuerin Siiellandsfar). En Tysker som nævnes 

 (Hendriick tysk) har derimot na^ppe været kj opmand eller skipper, 

 men er kommet til Trondhjem i tjeneste hos Olav Engelbrektsson.") 

 Det samme var visst ogsaa tilfældet med de to Skotter; derimot 

 nævner registeret ikke Truls Jyde, som var raadmand i 1552.^) 



Vigtigere for Trondhjems opkomst var det dog at borgerne her 

 ved kongebrev av 9. juli 1455 fik frihet til at kjope og sælge tillands 

 og tilvands overalt i Norge (at forne wore horger y Thrundhiem.. . 

 maa oc skala (!) fry oc whindrade kiøpa oc sælia till landt oc till 

 watnn i kiobstadernne oc lanndzhygdt, j huor thenom lyster j wortt 

 riige Norrige).^) Dog skulde den som vilde bruke dette fribrev, „att 

 n^insta væra horghara j Thrundthiem oc boo oc wæra ther wyn- 

 therenn offiier oc wæra weUuilger till landzens varnn, hvor 

 behouff kand gioris." 



Derved blev seilasen paa Nordland og Finmarken git fri. 



Jeg skulde snarest tro at fribrevet av 1455 bare stadfæstet gam- 

 mel sedvane. 



Av Venetianeren Piero Ouirinis skildring av sit forlis ved Rost 

 og sin reise fra Lofoten i 1432, ser vi at ogsaa dengang, naar Vaage- 



1) DN. VIII n. 569. 



2) DN. X n. 645 (s, 683). Se ogsaa A. Bugge, Nidaros's handel og skibsfart i middel- 

 alderen, s. 26 (i Festskrift udg. i Anledning af Trondhjems 900 Aars .lubilæum 1897). 



^) Se Ræstad, Kongens strømme, 92 f . ; namburgisehe C-hroniken, hg. v. Lappen- 

 berg. 87. 



") Jfr. Norske Rigsregistranter i, 71 (1544 



^) Soffnerin Wendelbo, DN. IX n. 623, XI n. 624. 



8) Jeg tror at han er identisk med den Henrik Tvsk som nævnes mollem erkebi- 

 skopens mænd i 1537 (DN. XII n. 571, s. 708"), 



') DN. XI n. 68, 



*<) Norges gamle love, 2 række (1388—1604), andet bind I, s. 123. 



