Nr. 5] LEDING I T.HJEM 1548. KRISTOFER GALLES REGISTER XI 



flaalon seilet sydover, drog nogen av skibene til Trondhjem.^) Det 

 at Nordlændinger seilet til Trondhjem istedenfor til Bergen var dog 

 noget andet end at Trondhjemsborgere seilet til Nordland, og ind- 

 gaar strengt tat ikke i fribrevet. Især bar det vistnok ved dette 

 været tænkt paa en opkjopshandel i det smaa av kjøpmænd som 

 opholdt sig i Nordland, efterat Vaageflaaten ved midsommers tid 

 var seilet sydover.-) Disse Trondhjemsborgere som om sommeren 

 gjestet Nordland og kanske endda mere Finmarken med sine varer, 

 kjopte fisk og solgte kramvarer, var de saakaldte „utliggere", 

 som ogsaa Peter Dass nævner i sin „Nordlands Trompet".'') — I et 

 regnskap fra Bergens kongsgaard sommeren 1518 nævnes et par 

 slike skib fra Trondhjem som kom med rodskjan- og rundfisk fra 

 Nordland til Bergen.'*) I regnskapet for Bergens kongsgaard for 

 sommeren 1521 staar: „Aff Trondhem aff theris fisk i tinde penge." 

 Under denne rubrik nævnes 1 kvinde og 3 mænd.'^) Flere av de 

 mest velstaaende mænd i Trondhjem borte til utliggerborgerne. 

 Mellem dem kan i 1520 nævnes raadmanden Simon Sveinson 

 (Swensen) og Helge Jemt (d e. fra Jemtland).**) Simon Sveinson 

 nævnes merkelig nok ikke mellem skatteyderne i Trondhjem, men 

 betalte i 1520 skat i Gryllefjord i Torsken. 



Av noterne under ledingslisten i registeret vil vi se at en hel del 

 av borgerne i Trondhjem i 1548 var nordfarere og utliggere og 

 seilet til fisket i Nordland og Finmarken eller til de nærmere fiske- 

 vær utenfor kysten av Romsdals amt. I lopet av aarhundredet 

 vokste tallet av nordfarere stadig. I 1563 var de 41 i tal. Erik 

 Hansen Schonnebol fortæller 1591 i sin „Lofotens og Vesteraalens 

 Beskriffuelse": ,,Det tredie fiske værd, som her er udi Vesteraalen, 

 kaldes Langenes. . . . Her ligger om sommeren gandske mange 

 Bergens borgere og Thrimdhiems borgere med kiobmandskab og 

 udsalg, og saa meget gods, som hiid bliver fort, det gaar sin kos alt 

 sammen for fisk." Videre fortæller Schønnebol: „Men om Sanct 

 Margrethe tiid (20. juli), da er all mandt segellrede til Bergen, og 

 de som hiemme ere, agter intet fisket mere, end som de kunde æde, 



fordi de kunde ikke forvare samme fisk for maddiker ; 



men den fisk som de drager om sommeren, som de kunde ikke for- 

 vare for maddiker, den seller de Trundhiems borgere, som ligger 

 her med kiobmandskab, hvilke salter hannem straxen, en nat eller 

 to, og torker hannem siden paa bierget imod solen, saa at han bliver 

 haard som et andet stykke træ, og paa denne fisk haver de en god 

 fortjeneste...."^) Paa den vis som Schonnebol her skildrer det, 



1) Norges land og folk, Nordlands amt, udg. ved A. Helland II, 886. 



-) Ræstad, Kongens stroninie, 80. 



^) l'dg. av A. E. Erichsen, med illustrationer av Holmboe,, folkeutg., s. 7. 



•*) Norske Regnskaber og Jordeboger (citeres i dot følgende som N. R. .1.) II, 116. 



") N. R. J. II 565. 



<■) N. H. J. 256, 651. Helli .lemt nævnes i mandtalslisten fra Trondhjem N. R. .1. II Ue^o. 



") Historisk-topografiske Skrifter om Norge og norske Landsdele, udg. ved Gustav 

 Storm, 198, 204. 



