XII ALEXANDER BUGGE OG FREDKIK SCHEEL [1916 



Jiar vistnok handelen like fra forsi været drevet av de trondhjemske 

 utliggere. 



I det hele gir Kristofer Galles register indtrykket av at det i 1548 

 var mere skibsfart og handel i Trondhjem end i 1520. For- 

 uten Sofren Vendelbo og Sofren Sja41andsfarer, som begge var 

 kjopmænd og skippere, og de utlændinger vi for har talt om, næv • 

 ner registeret av 1548 to skippere, skipper Hans og skipper Gunder. 

 Den sidste av disse nævnes ikke selv mellem skatteyderne, men bare 

 Per, som var i tjeneste hos ham (Per Huos skipper Gunder). Grun- 

 den maa være at Gunnar skipper i 1548 var ute paa reis. Han var 

 ellers en anset mand og nævnes i 1552 som raadmand.^) Det samme 

 maa ha van-et tilfældet med Truls Jyde (Triiels Jiithe), der nævnes 

 som borger i Trondhjem i 1539 og som raadmand i 1549 og 1552.-) 

 — Ogsaa Paul HoUender var, ser vi av skibstoldlisten, kjopmand og 

 skipper. Det ser ut som om han har seilet til Holland med trælast. 

 Skibstoldlisten nævner ogsaa 2 andre Trondhjemsskippere, som 

 ikl<^e opfores i ledingslisten, Peter Klauson og Gert Hollænder. 

 Ledingslisten nævner videre 7 styrmænd og 3 baatsmænd.^) I 

 mandtallet av 1520 nævnes derimot ingen skippere og baatsmænd 

 og bare 1 styrmand.*) Men at det ogsaa i 1520 fandtes skibe i 

 Trondhjem, ser vi av at mandtallet nævner en skibsbygger (Jon 

 skyffbygher).^) Omtrent alle skibene tilhorte dog vel i 1520 erkebi- 

 skopen og presteskapet. Især drev erkebiskop Olav l^^ngclbrektson, 

 som for nævnt, ikke saa liten fredlig skibsfart, foruten at han 

 under de urolige tider hadde flere skib med hærmænd ombord. 

 Sofren Vendelbo og Sofren Sjællandsfarer stod begge i 1528 i tje- 

 neste hos erkebiskopen.") Skipper Hans kaldes i et brev fra 

 Vincents Lunge til erkebiskopen „skipper Hans eder strengheit 

 skipper."') — Han kapret, ser vi, et skib fra Leith, og den skotske 

 konge klaget over dette. — Siden traadte skipper Hans, synes det, 

 ut av erkebiskopens tjeneste og levet som utligger. Han nævnes i 

 1533 mellem andre mænd i Lofoten og Vcsteraalen, som gav gaver 

 til erkebiskopen til hans reise til herremotet i Bud i Romsdal.^) 

 Vi ser av dette at alle de skippere, som nævnes i registeret av 1548 — 

 saa næ*r som Gunnar skipper — , fra forst av har staat i tjeneste hos 

 erkebiskopen. Men efter indforeisen av reformationen — mulig for 

 — er de gaat over i privat virksomhet. Det samme er tilfældet med 

 de to Skotlændere som opfores i registeret, Jogenn Skodtt og Hanns 



') DN. XI n. OSO 



-) DN. XII n. 593, (;28. 



^) I glossaret til „Norges gamle love" 2. række 1)1, iilg. av Taranger, oversættes 

 b6/s;jian med ,,baadsmand", matros". Det er ikke helt riglig. Ordet er laant fra hollandsk 

 og betyr ,,eii som har opsigt med haatene". Det var i regelen bare 1 baatsmand om- 

 bord paa hvert skib. (Cfr. Hansisehes Urkundenbuch IV n. 607, 609, anm. 8). 



■») N. R. J. II 1502J (Per Olsen stvremand). 



>■>) N.H..I. II US-^. 



f) DN. VIII s. 593. 



') DN. VIII s. 569 (n. 562). 



") DN. X n 670 (s. 724-'). 



