Nr. 5] LEDING I T.HJEM 1548. KHISTOFER GALLES REGISTER XIII 



Skoddl. De stod begge fra 1528 av i tjeneste hos erkebiskopen og 

 reiste i dennes ærende, særlig i handelsforretninger, utenlands — 

 til England og Skotland.^) 



De opadgaaende tider for handel og skibsfart kan dog ikke ha 

 været den eneste grund til at folkemæ^igden i Trondhjem vokste 

 mellem 1520 og 1548. \i kan ogsaa i bygderne i Trondelagen spore 

 en lignende opgang. Folkemængden, som siden Svartedoden og 

 især siden mitten av 1400-tallet hadde gaat tilbake, tar paany til at 

 vokse, og odegaarder begynder at ryddes og bygges. Vi kan i lopet 

 av 1500- og 1600-tallet merke denne stronming rundt om i hele 

 Norge, men tidligst Xordenfjelds. Alt i anden halvdel av 1400-tal- 

 let, paa en tid da netop de fleste gaarder længer sydpaa i landet — 

 f. eks. i fjeldbygderne i Telemarken — blev lagt ode, begynder alt 

 saa smaat nyrydningen i Jemtland.-) Dronning Dorothea gir i 

 1471 sin ombudsmand i Jemtland i opdrag at overdrage kronens 

 „odhe jordher" til alle dem „som them vele vpbygja oc wprydie".') 

 Alt i 1470-aarene (fra 1473) tar nyrydningen i Jemtland fart og 

 fortsætter like til efter mitten av 1500-tallet.*) Denne nyrydning i 

 Jemtland drives mest av bonder, men ogsaa av kronens tjeneste- 

 mænd. Da Olav Bagge i 1493 overgav kongsgaarden i Jemtland til 

 sin eftermand, fik han saaledes vidnesbyrd om at han havde 

 „iorddhen vpriith ok ter aker giorth som ikke hadde varit i mang ar 

 for honum ok iordhen mykit forbettradh."'^) 



Paa Nordmore horer vi ogsaa om nyrydningsarbeide alt for 

 1500. Det heter i „Aslak Bolts Jordebog" (s. 124): „Notandum anno 

 XGI° (O: 1491) post purificacionem bygde wj Asulffwe Asulfsyni 

 then odegard Aass i liggendis vppa Surendals skoghen nædhen fore 

 Mosbrwn, at han bygge thet vpp swa mykit som er helfften ther vt, 

 en kanukena aghe andra helfftena, hafuer han loffuadh at vpbygga 

 thet, oc skal han haffua then \vr annath audhn som heiler Swinsaas, 

 ther agher spitalen j vi marka lagh, bygde \vy honom triggia arda 

 maall fore vi oyre i tessa III aaren, oc sidhan giffuær han som skel- 

 ligit er." Svinsaas — overst i Rane sogn i Surendalen — nævnes 11590, 

 men er nu forsvundet.«) Aass er rimeligvis Aasen i Rannes; gaar- 

 den nævnes ellers forst i 1643.^) Om nyrydningen er blit av varig- 

 het, er derfor uvisst. — I selve Trondelagen begyndte likeledes 

 nyrydningsarbeidet saa smaat alt i slutten av 1400-tallet. Fogden i 

 Guldalen under 2. febr. 1489 en odegaard (oe gorth) Bodal (i Buda- 

 len) til Krake Hauksson og hans barn, slik at han forst om otte aar 



1) DN. n. 584, 589, 600, 635 (s. 656). 



^) Jfr. A. Bugge, Hvorledes Vesttelemarken blev bvgget, Norsk folkekultur II, 61 fif. 



=*) DX. XIV n. 112. 



^) D. N. XIV n. 116, 118, 122 (1473—74), n. 276 (1520), n. 614 (1528), n. 660 (1529), n. 687 

 (1530), n. 822 (1545), n. 834 (1549), XV n. 611, 620, 644, 646, III n. 1141 (1585). 



') DN. II n. 973. — Alt i 1374 hører vi forresten om at fogden i Jemtland bortbygsler 

 2 ødegaarder i L'ndersaaker, som »længe hafwer a ijthe liglial« (DX. III n. 390). 



^) Xorske Gaardnavne, B. XIII, Romsdals Amt, s. 420. 



'') Sammesteds, s. 415 (g. n. 38). 



