XVIII ALEXANDER BUGGE OG FRKDRIK SCHEKL [1916 



Trondhjemsborgere alt da seilet helt til Finmarken. Det maa dog 

 ogsaa nævnes at en hel del unge mænd fra Sverige, Helsingland, 

 .lemtland og Herjedalen i 1530-aarene tjente hos erkebiskop Olav, 

 som holdt en formelig hær. 1 listen over erkebiskopens mænd i 

 1537 (DN. XII n. 570 — 571) moter vi 1 Finne, 1 fra Østerdalen 

 (Østerdal), 3 fra Herjedalen (Herdall), 3 Jemter, 1 Helsing og 3 

 Svensker. Av andre aktstykker ser vi at tallet var endda storre. 

 Endel av disse er ogsaa blit boende i Trondhjem. 1 det hele gir dog 

 indflytningen fra Jemtland og Helsingland os et godt billede av 

 Trondhjems opkomst mellem 1520 og 1548. 



Ikke mindre læ^rerikt er det at undersoke hvor mange haand- 

 verkere det henholdsvis var i Trondhjem i 1520 og i 1548. Mand- 

 tallet av 1520 har 1 glasmester, 1 grytestoper, 3 guldsmeder, 1 

 klinker, 2 kobberslagere, 2 kokker, 1 maler, 3 murmestere, 1 over- 

 skjærer, 1 sadelmaker, 2 skibsbyggere (1 skibsbygger og 1 skyff- 

 mandh?)^) 1 skinder, 1 snedker, 1 skriver, 6 skomakere, 5 skræd- 

 dere, 2 stenhuggere, 1 stenlægger, 2 smeder og 4 tommermænd. 

 Ledingslisten av 1548 har 2 badskjærer og 1 overskjærer, 1 baker, 



1 bokbinder, 1 brogere (Michell Brogere, d. e. mækler,^) 1 brygger, 



2 grytestopere, 1 guldsmed, 1 kjorer, 1 klolvker, 2 kobberslagere, 2 

 kolvker, 1 kræmmer, 2 murmestere, 2 pipere, 2 sadelmakere (og 1 

 sadelmakergaard), 1 sagemester, 1 sagemand, 8 skomakere, 1 skri- 

 ver, 5 skræddere, 8 smeder, 2 stenhuggere, og 8 tommermænd. I 

 registeret av 1548 findes, ser vi, ingen glasmester, klinker, maler, 

 skinder, skibsbygger, eller snedker, og bare 1 guldsmed. Derimot 

 har registeret folgende sysler som ilvke nævnes i mandtallet av 1520: 

 badskjæ'r, bokbinder, broker eller mækler, kræmmer, piker, og sage- 

 mester (sagemand), og tallet av skomakere, smeder og tommermænd 

 er vokset. Vi ser av dette at det især er de haandverk som levet 

 av kirken og presteskapet, som det er gaat tilbake med. Det kan 

 synes underlig at registeret av 1548 opforer en bokbinder (Casper 

 Bogebindernn), mens mandtallet av 1520 ikke har nogen. Kaspar 

 bokbinder var dog kommet til Trondhjem all i erkebiskop Olav 

 Engelbrektsons tid. Erkel)iskopen skriver i mårs 1533 til Esge 

 Bilde paa Bergenhus: „Kiere her Eske, for ethers scriffwelse och 

 bonn skuld haffui wii raa mett Gaspers bogebynndhers beste, saa 

 ^vii haffue honnom tiilgiffuidt hwndrede mark som oss aff honnom 

 war tiilldomptt." Vi ser ogsaa av andre brev at Kaspar bokbinder 

 blev brukt av adelen og stod i gunst hos den.'') Jeg mistænker at 

 erkebiskopens ugunst mol ham kom sig av at han (som indvandret 

 Tysker?) heldet til reformationen. I det hele viste det sig jo at mange 



') Sammesteds, 152-'. 



'') .Ifr. Frilzner, Ordbog over dft gamle norske Sprog I 177 (under hrakki). Mækler 

 heter piia gi. norsk brakke eller lirokunamæedr (av lat brocarius) ; hertil lienforer ogsaa 

 Fritzner tilnavnet brokd'r jsaa Benckr brokær, raadmand i Tunsberg 1442 (DN. II n. 749). 

 I'aa dansk vil brokær eller brokari bli til brogere. 



3) DN. XI n. 630, 



