28 ROLF NORDHAGEN [7 



PLANTESAMFUNDENE. 



Paa alle de storie øer indenfor det undersokte omraade og 

 likeledes paa en række av de mindre, fandtes der en sand over- 

 flodighet av mindre vandansamlinger. Paa Sauo, Nordo og Sorburo, 

 samt Riso, var de saa store at man kunde forsvare at kalde dem 

 tjern; men ellers var der en hel serie fra rent minimale pytter 

 til storre dammer, som allesammen virket meget oplivende i 

 det monotone skjærgaardslandskap. — Denne rigdom paa aapent 

 vand skyldes forst og fremst den rikeligo nedbor og den relativt 

 svake fordampning; men dernæst er den ogsaa betinget i oenes 

 furete og sterkt smaagropete overflate. — Øenes vegetationsforhold 

 staar i intim sammenhæng hermed. Med utgangspunkt i det aapne 

 vand har der utviklet sig flere serier med hydrofile plantesamfund, 

 myre r, bestaaende av en række zoner med avtagende fugtighets- 

 grad, følgende lovmæssig paa hinanden. 



Disse myrer, som i det hele tat viste liten variation fra o til o, 

 opfyldte alle fordypninger i terrænget og var fuldstændig domine- 

 rende ved siden av den «1 y n g h e d e»^) der dækket store arealer 

 paa mindre fugtig og tor bund. Disse planteformationer fulgte paa 

 hinanden i evig gjentagelse, forbundet ved overganger, og gav land- 

 skapet det ensformige præg og den karakteristiske brunlige farve- 

 tone der præger skjærgaarden, men som ikke er uten en viss 

 charme. Desuten stak nakent fjeld, ofte ikke engang overtrukket 

 av et sparsomt lav-dække, frem i dagen overalt. — Paa enkelte av 

 øene indtok de «n a t u r 1 i g e» e n g e r en temmelig bred plads 

 i helhetsbilledet, men ellers var det omraade som tilsammenlagt 

 dækkedes av andre samfund end de ovenfor nævnte, relativt 

 ubetydelig. Fattigdom paa arter og formationsty- 

 p e r udmerket hele ogruppen, og dette skyldes i forste række de 

 eiendommelige klimatiske forhold i dette arkipel, desuten, som før 

 nævnt, de edafiske forhold, som var lite egnet til at skape en 

 frodig og avvekslende vegetation (cfr. p. 27). 



I det følgende vil øgruppens plantesamfund bli omtalt i neden - 

 staaende rækkefølge: 



1) Dette navn klinger svært daarli« paa norsk, men da det vanskelig 

 kan oversættes paa nogen tilfredsstillende maate, har jeg fundet det 

 rigtigst allikevel at anvende det her. 



