ROLF NORDHAGEN [7 



litet tjern; den er ikke bemerket paa de andre øer, men var 

 almindelig paa Frøya. — Nu, alle disse sidst omtalte hydrofyter og 

 de associationer hvori de indgaar, forbereder dannelsen av 

 m y r e n e og er altsaa landdannende. Efter dansk terminologi 

 maa de henføres til »rørsum pen » (VVarming^) eller dynd- 

 engen» (Mentz'^), men begge disse navn, isærdeleshet det sidste 

 klinger ikke videre godt paa norsk. 



B. Myrer. 



Omkring det aapne vand grupperte der sig myre r, som altsaa 

 repræsenterte et mere fremskredent stadium i gjenvoksningspro- 

 cessen. Imidlertid kunde disse ogsaa opstaa ved en f o r s u m p- 

 11 i n g, paa steder hvor vandet viste tendens til at stagnere i 

 undergrunden, eller hvor det sivet utover skraanende terræng. 



Til en begyndelse gav disse myrer et temmelig broget indtryk. 

 SphagnetaogAmblystegieta optraatte ofte paa en tilsyne- 

 ladende tilfældig og Ilte lovmæssig maate; undertiden fandtes de i 

 kaotisk blanding. En anden vanskelighet laa i myrenes beskedne 

 størrelse. Ti mens der paa den ene side var en vrimmel av dem, saa 

 var paa den anden side de enkelte associationer ofte rent miniatur- 

 mæssig ulviklet, paa grund av det smaagropete,uavladeligvekslend? 

 terræng. En tredje vanskelighet skyldtes brændtorvdriften, som fuld- 

 stændig hadde ændret store strækningers fysiognomi, og som derfor 

 bevirket at det faldt vanskelig at danne sig en klar forestilling om de 

 primære tilstande paa stedet. Ja, paa enkelte oer i Mausund hadde 

 folk tat torv nærsagt overalt, saa der var de oprindelige vegetations- 

 forhold næsten ikke bevaret noget sted. — Sauø og en del andre 

 øer i Froan var mest uberørt, og her foretok jeg da en del under- 

 sokelser av myrenes plantesamfund. 



1. Sphag'neta. 



Vi vil begynde med Sauotjernets associationsserie. Dette 

 laa paa Sauøs østside i nærheten av hovedgaarden, ikke langt fra 

 sjøen, og var en av de storste aapne vandansamlinger i hele oræk- 

 ken. Det hadde en ganske eiendommelig form, hvilket vil fremgaa 

 av den vedføiede kartskisse. 



Det hadde intet tilløp og heller ikke noget markeret avløp, 

 ialfald ikke i sommertiden. Men i de fugtigere perioder av aaret 

 (høst og vinter) gaar det over sine bredder, og der render da ganske 



1) Plantesamf. p. 136. 



2) Studier over danske mosers recente vegetation, Botanisk Tidsskrift, 

 Kjøbenhavn 1912. B. 31, p. 2.37. 



