34 ROLF NORDHAdEN 



ti O n S f æ n O m e n e r at gjore, som er karakteristisk for mange 

 «h o i m o s e r»,i) men som jeg ikke har set antydninger til paa 

 Frooene, vistnok av den grund at der, som vi snart skal se, manglet 

 helt typiske hoimoser derute). 



I tjernets avdeling B var forholdene anderledes. For det forste 

 var planteveksten her ute i vandet meget skrall. Gjenvoksningen 

 var her ogsaa at spore, men væsentlig inde i de smaa viker som 

 der i denne del av vandet var en hel del av. Desuten var breddene 

 her lavere end i avdeling A, og fleresteds sterkt uttunget. Denne 

 forskjel har ganske sikkert sin aarsak i den herske n d e 

 vindretnings indflydelse paa vegetationsfor- 

 holdene. 



Sauøtjernet bekræfter Klinges bekjendte regel.-) Vi har 

 allerede set at havvinde var dominerende indenfor ogruppen, særlig 

 sydvestlige og sydostlige, og disse raser ofte med enestaaende 

 voldsomhet. Jeg oplevet selv under mit ophold paa Sauo i august 

 1915 en saadan storm fra SV, Det blaaste da saa voldsomt al det 

 var vanskelig at holde sig opreist og paa benene. Jeg var netop en 

 lur nede ved fjernet den dag og saa da et enestaaende syn: vandel 

 blaaste nemlig utfor bakken, fra det ovre vand og ned i det 

 lavereliggende bassin (cfr. tegningen). Den ostlige arm (B.) stod i 

 en eneste skumsproit, mens avdeling A. laa relativt rolig, ti den var 

 beskyttet ved en temmelig steil og over større strækninger sam- 

 menhængende klippevæg, som netop dannet et vern mot SØ. og S\ . 

 Dette forhold forklarer paa en tilfredsstillende maate de forskjel- 

 ligheter der eksisterte mellem de 2 lioveddeler av fjernet; den 

 ostlige arm huser paa grund av sin ubeskyttede stilling en tarvelig 

 vandplantevegetation; bølgeslaget virker her sterkt eroderende paa 

 breddene, og «r o r s u m p e n» med de efterfølgende associationer 

 formaar ikke at vandre ut i fjernet saaledes som i dettes andre del, 

 men er begrænset til de lunere bukter, hvor vandet er i ro. 



Vegetationen i det aapne vand bestod av: 



Sparganium affine Hippiiris vulgaris 



Nymphæa cancUda MyriophijUum alterniflorum 



Potamogeton nat ans CalUtriche hamiilata. 



De 2 sidste fandtes fortrinsvis paa grundere vand. De ovrige 

 forekom tildels i broget blanding, men ogsaa hver for sig associa- 

 tionsdannende over mindre partier av tjernets overflate. I avdeling 

 B. var store deler av vandet uten plantevekst. 



^) Cfr. L. von Post og R. Sernander: Pflanzen-physiognomische 

 Studien auf Torfmooren in Nårke. Geologorum Convenfus. Stockholm 

 1910. Excursion At. p. 25—36. 



2) IvLiXGE, JoHS.: Dber den Einfluss der mittleren Windrichtung 

 auf das Verwaclisen der Gewåsser. Englers Bot. .Tatirl). Bd. XI. 



