1916] PLANTEVEKSTEN PAA FROØENE OG NÆRLIGGENDE ØER 47 



Den anden plet som skal beskrives, viser ogsaa delte. Den 

 association hvorfra jeg tok 25 prover (cfr. p. 37) og som betegnet 

 stadium 5 i serien, knij)er sig ])aa et sted sammen 

 til en meget smal stripe mellem steile bergva^gger, 

 men utvider sig saa atter længer nord. Fig. 4 

 viser et rids av terrænget. — Det meget 

 eiendommelige var nu at i)aa del allertran- 

 geste sted fandtes en helt anden association, en 

 avvikende I v e r s t r i j) e, som gik fra den ene klip- 



Fig. 5. ])eside til den anden, og som saa saaledes ut: 2 m.-: 



E. Eriophoriun angustifolium II G. Ambhjslcyhim sp. V^) 



Jiincus filij'ormis IV Sphagnum cymhifolium II 



Carex Goodenoiighii III^IV" — acutif'olium II 



I' . Pohjgonum viinpanim I 

 Agrostis cj'r. stolunifevct I 



Slripen laa lavere end de Sphagneta som paa begge sider stolte 

 op til denne med en ganske skarp grænse. — Associationens oi)træ- 

 den syntes mig til en begyndelse temmelig gaadefuld. Sommeren 

 1914 var myren meget tor, men i august 1915 bemerket jeg under 

 en regnveirsperiode at stripen var helt dækkel av vand og meget 

 fugtigere end omgivelsene. Det saa ut som om vandet fra klip- 

 l)erne hadde samlet sig paa stedet, rimeligvis fordi det laa lavest. 

 Men dette er vistnok ikke nok til at forklare stripens tilstedevæ- 

 relse. Jeg skulde tro at den betegn e i" den si d s t o 

 !■ e s t av associationer som for har d o m i n e r e 1 

 langs I j e r n e t, men som 1 i 1 1 efter I i 1 1 er b 1 i t 

 i n v a d e r e t a v Spluigna. Sphagneta har rykket frem fra nord 

 og syd, og tilslut findes der næsten ikke andet tilbake end denne 

 lille tvergaaende fla^k kk«dt med Ånibhjstegier. Hvorfor associa- 

 tionen netop har persisteret længst netop paa dette sted, er ikke 

 let at fatte. Underlagets konfiguration og torvlagenes tykkelse 

 ( ): det dyp under overflaten hvori den faste berggrund anslaar) 

 har antageligvis været av avgjorende betydning for utviklingen. 



Jeg kunde meddele endda flere bestandsanalyser fra S p h a g - 

 n e t a, men det vilde kun resultere i trættende gjentagelser, da 

 ingen av dem sier noget nyt utover det som allerede er nævnt. 



Vi har i det foregaaende set at man ilvke finder egte h o i m o- 

 s e r paa de angjældende oer. Det kan i denne forbindelse ha sin 



1) Prøven er desværre borlkoiimiet, vistnok Drcjxawcladiis nncuialiis. 



