50 HOLF NOHldtlAGE'M [7 



Blandt de subdominerende arter er særlig Cnrex puUcaris og 

 stelhilata bemerkelsesværdige. — Foruten de i tabellen opregnede 

 arter fandtes folgende planter indenfor associationen: 

 Aera cæspitosa II Salix aurita II 



Juncus Leersii II — lapponum, 2 meget smaa buske 



— Gerardi II — myrsinites, liten '^ busk med modne 



kapsler. 

 Ulmaria pentapelala II — iiigricans, 1 liten busk. 



De 3 sidstnævnte Salices er kun bemerket paa denne ene lokali- 

 tet i hele det undersokte omraade! Ogsaa Juncus Gerardis og 

 Carex incurvas optræden er paafaldende, idet disse ellers bare 

 vokste paa strandkantene. Da myren laa like i havets niveau og 

 nær stranden, er det ilvke udelukket at disse 2 arter er minder fra 

 en tid da halofile associationer (antageligvis strandeng) beher- 

 sket stedet. 



Byggende paa detle Caricetum optraatte der nu videre: 



3) Tuer, med en beslegtet men artsrikere vegetation, der des- 

 uten hadde et mindre hydrofilt præg. Jeg noterte artene paa 10 

 tuer og analyseresultatet findes i tabellens rubrik III (tallene mul- 

 tipliceret med 10). Den karakteristiske mos var her Calliergoii 

 sarmentosum. — Den association hvorpaa tuerne hvilte, gik utad i 

 myrens periferi gradvis over i 



4) Lynghede n, idet Hylocomium triquetrum og proUferum 

 indfandt sig og med dem litt efter litt hele lynghedens plantesei- 

 skap. — Jeg er ogsaa tilboielig til at tro at tuerne likeledes med 

 tiden vil faa den samme skjæbne; Poteiitilla erecta, Empetrum, 

 Vaccinium uliginosum, Connis, Trientalis, spiller jo allerede en 

 vigtig rolle i deres plantedække, og disse er alle lynghedevekster. 



Forovrig fandtes der ogsaa indenfor omraadet flere Sphagnum-- 

 polstere, med Sphagnum squarrosum, cymbifoUum og acutifoUmn 

 og med et plantedække svarende til visse stadier i Sauotjern- 

 serien. Disse polstere hadde tendens til at svelle utover og vil 

 vel engang erobre store deler av terrænget. Men ogsaa da vil 

 climax bli lyngheden. 



De ovenfor beskrevne Amblystegieta maa henfores 

 til «g r æ s m o s e n» eller «1 a v m o s e n». Artslisten stemmer 

 ogsaa meget godt med den som Mentz^) anfører fra danske 

 moser. — Aarsaken til gra'smyrens tilstedeværelse paa denne loka- 

 litet maa sokes i undergrundens forhold. Del er ikke udelukket 

 at der anstaar skjælsand i bunden (som paa den nanliggende 

 Sauo-val), og i saa tilfælde maa marken være kalkholdig. Paa 

 den anden side var grundvandet i myren ilvke stagnerende, men 

 hadde et tydelig avlop ned mot stranden. Dog viser tilstedevæ- 

 relsen av Sphagnum-polstrene at dræneringen ikke er helt effektiv. 



1) 1. c. p. 305— 30f;. 



