56 HOLF NOHDHAGEN 



Jeg vil nævne et eks. som i og for sig er ganske kuriøst. Paa 

 Sauos ostside næv stranden, var granilklipperne aldeles rundslilt og 

 yderst golde. Men hist og her tandtes der bittesmaa grønne flæk- 

 ker, meget skarpt begrænset, som smaa oaser i en orken. De 

 optraatte i alm. i tilknytning til en liten skaalformig hulning i 

 bergoverflaten, som var fyldt med vand. Ved enden av en slik 

 badekarlignende fordypning fandt jeg en plantematte, som var 

 meget markeret omgrænset og ca. 1 m.^ Den hadde følgende 

 utseende: 



E. Junciis fihformis IV F. Potentilla erecta III 



Carex Goodenoughii IV (^ornus suecica III 



Luzula multiflora III Leontodon aidumnalis III 



Ranunculus acer III Rhinanthus minor II — III 



Anthoxanthum odoratum II Agrostis canina II 



Vicia Cracca II Carex canescens II 



Empetrum nigriim II — Oederi II 



Rumex Acetosa I Juncus alpinus II 



Festuca rubra I Sagina procumbens II 



Lotus corniculatus II 

 Trientalis europæa II 

 (ialium palustre II 

 Plantago maritima II 

 Taraxacum sp. steril I 

 Armeria maritima I 

 G. Manglet næsten helt: 

 Amblystegia III 

 Sphagnum squarrosum II 



\'andet fra «badekarret» strømmet ganske svakt gjennem denne 

 plantematte, som skraanet en liten smule, og videre i en spræk ned- 

 over klipperne. 



Det saa i det hele tat ut til at a m b 1 y s t e g i e t a kunde utvikle 

 sig i 2 noget forskjellige retninger. Paa mindre frisk bund var 

 lyngheden top-associationen, paa veldræneret frisk bund var 

 et frodig, græsmarklignende samfund tilsyneladende 

 climax. Sauene yndet at avbeite disse livlig gronne smaaflækker, 

 og dette kan muligens forklare at de optrær som slutsamfund; ti 

 saalænge plantematten gnages av hvert aar, holdes lynghedens 

 arter borte. Hvis denne kulturpaavirkning uteblev, vilde vel lyng- 

 heden litt efter litt invadere ogsaa disse associationer. — De smaa 

 flækker som jeg omtalte under behandlingen av Sauo-tjernets 

 serie, horer ogsaa hjemme blandt de her skildrede samfund. 



Paa B o g o (like ved Sauo) traf jeg paa en myr som opviste 

 meget ensartede associationsforhold. Der laa en vandpyt med 

 Ranunculus Flammula nær stranden paa oens sydvestside. Omkring 

 denne dominerte en association hvorfra jeg tok 10 prøver: 



