90 ROLF NORDHAGEN 



ensstemmelse hermed var utbredelsen av de halofile planters 

 samfund ubetydelig. Ikke desto mindre fandtes der repræsentanter 

 for en række forskjellige typer, hvorav flere opviste adskillige træk 

 av interesse. 



A. Brakvandsdammer. 



Av saadanne var der ikke mange. Paa Sauos sydside laa der 

 en 2 — 3 smaa grunde dammer med gruset bund; denne var dækket 

 av et tæ't lag med diatoméer. 1 vandskorpen laa en hel del grøn- 

 alger og flot, tildels halvraatne. Der var ogsaa fleresteds meget 

 livlig baklerievirksomhet. I disse dammer vokste Ruppia rostellata 

 i talrike eksemplarer, rent associationsdannende, og rikt fruktif i - 

 cerende. Desuten fandtes Potamogeton j'iUformis i store mængder. 

 Lignende smaa bassiner saa jeg ogsaa paa Xordo. 



1 Halten var der nogen smaa pytter like ved husene, som havet 

 naadde op til ved springflod. I disse var der en rigdom paa alger 

 og bakterier, desuten bemerket jeg her Ranunculus sceleratus, som 

 forovrig ogsaa optraatte jiaa myrer (Sauo). 



B. Strandsump. 



En saadan fandt jeg bare paa N o r d o. Paa nordvestsiden av 

 denne o gik der ind en lang smal bukt av havet, og indenfor denne 

 igjen laa der en del brakvandsdammer, hvorav den ene, som laa 

 længst borte fra stranden, var storst. Disse vandansamlinger, som 

 repræsenterte de sidste rester av en tidligere indgaaende havarm, 

 kommunicerte med den nævnte bukt ved en rende, og ved spring- 

 flod forsynes de med sjovand gjennem denne. 



Omkring den inderste dam, hvis vand vistnok bare var svakt 

 saltholdig, og som var ca. 50 m. lang og 30 m. bred, grupperte der 

 sig meget vakre associationer med utpræget zonær anordning. 



Dammen laa i en flatbundet liten «dal», med hovedretning 

 SØ — NV. Hvad underlaget paa stedet bestod av, vites ikke. Hist 

 og her stak fjeldgrunden frem i dagen, men ellers var terrænget 

 ganske flatt helt ind til de sleile kli])per paa siderne. Dette tyder 

 paa al der kanske anstaar skjælsand i bunden, at der nmligens har 

 van'et en «val» paa denne lokalitet. Vandet var ikke særlig 

 dypt, neppe nogensteds over 1,5 m. Dammen maa oiensynlig 

 før ha været meget storre, for i den sydlige ende var gjenvoksningeii 

 i fuld gang. Vindretningens indflydelse kunde ogsaa spores paa 

 dette sted, men billedet var her meget utydeligere end paa Sauo. 

 Breddene var for det meste jevne, ikke videre uttunget. Ute i 

 vandet fandtes en 



