1916] PLANTEVEKSTEN PAA FR OØEXE OG NÆRLIGGENDE ØER 93 



3) C a r i c e t u ni (C n o i- v e <j, icae). Carex norverjica var likesom 

 Lychnis synlig paa lang avstand, ved sin gulgrønne farve. 

 Den dannet en overmaade tæt matte, som gav andre planter en 

 meget slet vokseplads, og dækket et betydelig areal paa dammens 

 nordostside. Kun Tiifjlochin ijalustris og Monlia f'nidana forekom 

 liist og her i faa eksem])larer. Paa et par steder gik denne asso- 

 ciation like ut i vandet uten nogen .Sc/rpu.s-zone foran sig. 

 — Ganske morsomt var det at finde Carex pseudohelvola (norve- 

 gica X canescens) paa stedet. Da begge forældrene vokste der, var 

 jeg allerede paa forhaand «indstillet» paa at finde bastarden. Den 

 var meget utpræget bl. a. ved sin store hoide. Foruten disse planter 

 bemerkedes ingen andre, ikke engang moser i associationen. — 

 Cr/rex-matten var gjennemgaaende ganske jevn og horizontal, men 

 flere steds fandtes der mindre lakuner i den, som var ganske nakne 

 og dækket av et brunlig gytje-agtig dynd (antageligvis bestaaendc 

 av alger). Disse partier hadde ofte en uregelmæssig form og 

 mindet ikke saa lite om de ved «isbrand» fremkomne figurer som 

 man ofte ser paa aker og eng. Fænomenet synes mig temmelig 

 gaadefuldt; jeg bar ikke kunnet finde nogen tilfredsstillende for- 

 klaring paa saken. 



Et fotografi som findes paa plancbe III (fig.2) viser tydelig hvor- 

 dan denne association opstaar. Man ser paa billedet en bukt av dam- 

 men med S c i r p e t u m der hvor vandet er dyjjest. Bestander av 

 Carex norvegica skyter frem som tunger fra det indenforliggende 

 sammenhængende C a r i c e t u m. Planten vil om faa aar bygge en 

 bro tversover denne lille bukt. — Paa dette sted gik associationen 

 helt ind til den steile fjeldvæg. Men paa andre steder fandtes 

 fler en overgangszone (med fremherskende Scirpus rufns) som forte 

 over i 4) Lychnis- bæltet som for er omtalt, og derfra kom man 

 videre over i den 5) s u m ]) i g e græs m a r k, som ogsaa her var 

 slutsamfund. — Omkring de avrundede klipper som stak frem i 

 dagen paa dammens ostside, fandtes en smal brem av lynghede 

 med Hylocomier, som dog var temmelig urterik og ikke egentlig 

 typisk. — Paa den vedfoiede kartskisse er associationsforholdene 

 omkring dammens sondre og midtre del fremstillet, noget skema- 

 tiseret. 



