9(5 ROLF NOMDHAC.KX [7 



Som før nævnt var de myrer som omgav dammen, ganske flate; 

 plantematten hævet sig bare ganske svakt ind mot bergvæggene 

 paa siderne. Det var mig derfor noget paafaldende at der ikke var 

 nogen invasion av Sphagnn at spore. Den ubetydelige forekomst av 

 Spluuiiium squarrosum kan neppe tillægges storre betydning. — 

 Det er mulig at S p h a g n a c é e r n e er meget omtaalelige overfor 

 havvandets salte (i likhet med mange andre moser; cfr. strand- 

 engens fattigdom paa kryptogamer). Jeg har imidlertid ikke 

 kunnet finde nogen oplysninger herom i den mig tilgjængelisc 

 litteratur (som forresten er temmelig ufuldstændig). At planter 

 som f. eks. Carex norvegica og Sphngna ikke «udelukker» hinan- 

 den, kan jeg selv bevidne, ti paa N o r d b u a n vokste de sammen. 

 Et typisk s p h a g n e t u m (vistnok med Sph. reciiruum fremher- 

 skende) med spredt Carex norvegica omgav her et lite vandhul nær 

 stranden; dette laa et par m. over havflaten. Derimot turde 

 det være et stort sporsmaal om Carex maritima og Sphagna nogen 

 gang optrær sammen. — At Amblystegia kan vokse paa saltholdig 

 substrat fremgaar bl. a. av C. Jensens oplysninger hos Warming^) 

 om mosveksten paa strandenger; denne betegnes som fattig, men 

 blandt de slegter som regnes op, finder vi baade Amblystegium og 

 Acrocladium. — Hvis der nu, som jeg for har antj^det, anstaar 

 skjælsand i bunden paa det angjældende sted, saa maa jo grund- 

 vandets indhold av mineralsalte tilsammenlagt være ret betydelig. 

 Da blir ogsaa græsmyrens optræden paa dette sted fuldt 

 forstaaelig. 



C. Skjælsand-valer. Strandeng-. 



Under omtalen av oenes geologiske forhold har jeg gjort 

 opmerksom paa deres mangel paa losmateriale. Strandkanter med 

 fin sand, kvartssand (eller flyvesand) fins ikke nogensteds; bare 

 hist og her er der en smal platform av grus, oftest sterkt opblandet 

 med rullede stener og blokker, langs strandklippernes fot. Imid- 

 lertid optrær der fleresteds nogen eiendommelige,saakaldte«valer».2) 

 det er: grunde bukter av havet, som ofte skjærer langt ind paa 

 oene, og som inderst fortsætter i en lav flat strand, opbygget av fin 

 gulhvit skjælsand; denne bestaar av millioner brudstykker av mol- 

 lusker og andre skalbærende organismer, som bølgerne har skyllet 

 iland i aartusenernes løp. 



I det geologiske avsnit har jeg meddelt et profil fra S a u o- 

 valen, den vakreste indenfor hele øgruppen. Denne var meget 

 lang og ganske bred (cfr. kartet p. 18), og det parti som laa under 

 havflaten, var saa grundt at ved ebbe blev valens areal næsten 

 fordoblet. En forovrig ubetydelig strandvold markerte imidlertid 



^) Dansk plantevekst. I. Strandvegetationen, p. 227. 

 2) oldnorsk »va9ill» = biikt med meget grundt vand; vik, som tildels 

 er tør ved lavvande. (Rygh: Norske Gaardnavne, S. T. hjems amt, p. 56.) 



