1U2 ROLF NORDHAGEN [7 



Saliconiia var samlet i associationens ytre del; der var her 

 svake tillop til et «k v e 1 1 e r - b æ 1 1 e». — Derpaa fulgte en 



2) (ilyceria — Plnntago — Glanx- association. 



Eks. 6 m.-: 



E. Triglochin maritima II G. Glycerin maritima, lav IV 



b. Plantago maritima IV Spergularia salina, liten II 



Triglochin palusiris II Glaux maritima, lav, tæt III 



Spergularia marginata II 



Ghjccria har tydelig avtat i hyppighet, Plantago og Glaux tiltat. 

 Der optraatle ogsaa en facies med dominerende Glcmx. — Den 

 videre utvikling artet sig noget forskjellig; i den ene del av 

 omraadet fremhersket en 



3) Juncus Gerardi — Plantago — G/rai.r- a s s o c i a t i on. 

 Eks. 6 m.-: 



E. Juncus Gerardi l\ 1". Plantago maritima IV 



Triglochin maritima 11 Spergularia marginata I 



Glaux maritima, stor IV 

 Ci. Glyceria maritima 11 

 Denne association svarer nærmest til Glaux — Juncus Gerardi- 

 zonen paa Sauo (tabellens rubrik I), og var skarpt avgrænset paa 

 stedet. — Næste trin repræsentertes av en 



4) Agrostis stolonifera- association, som var climax. 



1 den anden del av omraadet fandtes Juncus Gerardi merkvær- 

 dig nok ikke; denne zone var her «hoppet over», og Agrostis stolo- 

 nifera samfundet fulgte like paa association 2. — Her er et eksempel 

 paa dette slutsamfund: 8 m.-: 



D. Rumex crispus I Atriplex hastatum II 



E. Agrostis stolonifera IV Stellaria media II 

 Triglochin m((ritima II Glaux maritima, stor II 

 Juncus Gerardi II Galeopsis Tetrahit II 



F. Triglochin palustris I Galium Aparine II 

 Polygonum aviculare I Plantago maritima II 

 Bunden var her smaaslenet og plantematten ikke helt sluttet. 



Dette er aarsaken til at flere av de stenete strandkanters 

 karakterplanter (hapaxanther) er repræsenteret i associationen. — 

 Indenfor dette bælte igjen laa en strandvold med store blokker, og 

 mellem disse vokste spredte eks. av Aster Tripolium, Haloscias 

 scoticum, og Armeria maritima. 



Selve formationsbilledet var mere uklart paa dette sted end 

 paa Sauovalen; der er likesom skedd en forrykning, en sammen- 

 stuing av zonerne, hvilket hovedsakelig maa tilskrives omraadets 

 smaa dimensioner, terrængets storre heldning, og den stenblandede 

 bund, ): livskaarene varierer her meget raskt og er ikke de samme 

 over nogen storre strækning. — Merkeligst var Juncus Gerardi- 



