1916] PLANTEVEKSTEN PAA FKOØENE OG XÆKLIGGENDE ØEH 113 



Ogsaa Festuca elatior, Triticiim repens, Carex leporina og 

 Plantago major burde muligens henfores til denne kategori; men 

 da fiere av dem ogsaa fandtes paa eller nær stranden, tor det hænde 

 at de er indkommet helt naturlig, eller paa 2 forskjellige maater 

 (dette gjælder ogsaa Riiniex domesticiis). 



Nogen bemerkninger om floraens sammensætning. 



Indenfor det undersokte omraade fins der repræsentanter for 

 flere store plantegrupper. Hovedmassen av artene er saadanne som 

 er jevnt utbredt over hele landet, fra kysten til de mere kontinentale 

 egne, og fra lavlandet og op i fjeldtraktene. Disse ubiquister skal 

 jeg ikke opholde mig nærmere ved; jeg kommer senere tilbake til 

 en række saadanne som manglet ute i skjærgaarden (cfr. p. 

 137). Men der fins ogsaa en god del arter hvis utbredelsesom- 

 raade er mere begrænset. 



1. Fjeldplanter. 



Dette navn, som ikke er videre videnskabelig, men som er meget 

 bekvemt at ty til, er her brukt i sin videste betydning, omfattende 

 planter hvis egentlige utbredelsesfelt er den alpine og tildels den 

 subalpine region. 



Nogen faa saadanne fms ogsaa paa Frooene, nemlig:^) 

 Salix lapponum Draba incana 



— myrsinites Rhodiola rosea 



Arctostaphylos alpina. 



Dette antal er meget lite i sammenligning med det som opgives 

 fra de omgivende distrikter. Allerede paa F r ø y a, indenfor 

 Svellingen, i lyngheienc (20—40 m. o. h.) bemerket jeg: 



Bartschia alpina, Betula nana, Alchemilla alpina. 



Og fra Storms-), Normans^) og Hoffstads*) arbeider samt Blytt 

 Norges Flora (1861—74—76) har jeg hentet følgende angi- 

 velser: 



^J Oj^saa Seldf/inella spiniilo.m, Poa alpina og Festuca ovina *vivipara 

 bør henføres til denne gruppe, men de kan neppe sidestilles med de 

 øvrige. Selaf/inella spiniilosa fms nemlig ganske meget utbredt i østlan- 

 dets lavere egne, Poa alpina likesaa ; den er til og med karakterplante 

 paa siluren i Kristianiafeltet. Festuca *vivipara endelig, spiller en helt 

 dominerende rolle langs vestkysten og indtar derigjennem en særstilling. 



2) Veiledning i Trondhjems omegns flora. Trondhjem 1869. Notiser 

 til Trondhjems omegns flora. De kgl. norsk, vidensk. Selskabs skrifter 

 1885—89. 



3) Voksesteder for nogle av den norske floras karplanter søndenfor 

 polarkredsen. Archiv for mathematik og naturvidenskab, B. V. 1881. 

 Yderligere bidrag etc Ibidem 13. VIII, 1883. 



4) Vegetationen og floraen paa kvsten av Trondhjems stift nordenfor 

 Trondhjemsfjorden. Nyt Magazin f. N. B. 37. 1900. o 



