122 HOLF NOUDHAGEN [7 



fundament tor plantegeografiske slutninger av varig værd. — Hvis 

 Salix myrsinites i fremtiden blir fundet paa Froya eller Hittra, vil 

 ogsaa forekomsten paa Sauo stilles i et andet lys og bli lettere 

 forstaaelig end nu er tilfældet. 



En interessant art, som rigtignok ikke er nogen fjeldplante, men 

 som rettest bør omtales i denne forbindelse fordi den er av nordlig 

 type, er Gentiana involucrata. Den befinder sig i Froan nær sin 

 sydgrænse i vort land, idet den er iagttat saa langt syd som paa 

 Smolen. Den vokser paa strandenger helt til den russiske grænse. 

 — Planten fins ogsaa paa nordsiden av Trondhjemsfjorden.^) Om 

 den nu for tiden befinder sig i fremrykning sydover langs kysten, 

 eller om den tidligere har hat en større utbredelse end nu, kan 

 neppe sies med bestemthet. Det første er kanske det sandsynligste, 

 da det kjoligere klimat som indtraatte efter den postglaciale varme- 

 tid, og som stort set ogsaa karakteriserer nutiden, vel maa ansees 

 før at være relativt gunstig for planten. — Den satte rikelig fro i 

 Froan. 



2. Planter med større varmekrav. 

 Karakteristisk for den undersokte øgruppe er mangelen paa 

 arter av utpræget sydlig, varmekjær type. Blytts boreale ur flora er 

 meget svakt repræsenteret, og av A. M. Hansens Origanum- 

 følge»2) fins der i det hele tat ikke én. De mest varmeelskendc 

 arter optraatte kun paa de gunstigste lokaliteter, paa tørre, varme 

 bakker (f. eks.: Stenophragma Thalinnum, Sediim acre, Veronica 

 arvensis) eller i blomsterlier og i de smaa urer som fandtes derute 

 (f. eks.: Calamag rostis Epigeios, Avena elatior, Vicia sepium. 

 Rosa Afzeliana *cuneatula, Epilobium monianiim, Linaria 

 viilgaris, Scrophularia nodosa, Ajuga pijramidalis). Denne 

 fattigdom skyldes utvilsomt i første ræklve det insulæ^re 

 (fugtige og kjølige) klimat, desuten ogsaa de edafiske forholde 

 (mangelen paa skifer og kalk, og paa virkelige sydskraaninger og 

 urer). — Interessant er det videre at se hvorledes alle de 150 — 200 

 arter som av A. Blytt anføres som manglende i Ytre Sogn og i 

 den av Norman undersøkte del av den kristiansandske — bergen- 

 ske skjærgaard,3) paa o stykker nær ogsaa mangler i Froan, 

 Mausund og Sulen. 



^) F. eks. ved I^'enstad i Stadsbygden i ma'ngde, ifølge Storm 1. c. 

 1885, p. 18. 



^) Hvorledes har Norge faat sit plantedække.' Naturen 1904. 



^) A. 1^1, YTT: Om vegetationstbrlioldene ved Sognefjorden, Kristiania 

 1869. 



