130 ROLF NORDHAGEN [7 



Holcus mollis, Bromus Benekeni, Brachij podium silvaticum, Carex 

 paradoxa, Juncus stygius og squarrosus, Luzula maxima, Allium 

 ursinum, Orchis mascula, Traunsteineri, incarnata, latifolia, Rumex 

 obtusifolius, Valeriana officinalis, Tripolium vulgare, Hieraciuni 

 Saxifragum, Gentlana iiwolucrata, Digitcdis pnrpurea, Sanicula 

 europæa, Sedum anglicum, Dentaria bulbifera, Sagina subulata, 

 Hypericum pulchrum. Geranium columbinum, lucidum og 

 pusillum.» 



Den paafaldende overensstemmelse mellem de forst omtalte 

 arters utbredelsesfelter (cfr. kartene) tyder efter min mening 

 paa at de er at opfatte som relikter. Hvis det her 

 dreiet sig om planter under indvandring, saa maatte man vente at 

 finde en mere sporadisk forekomstmaate; desuten vilde det da bl. a. 

 være overmaade vanskelig at fatte hvorfor f. eks. Digitalis, som jo er 

 m. alm. paa Frooene, ikke fins paa fastlandet indenfor disse, mens 

 den vokser paa en række lokaliteter langs Trondhjemsf jordens 

 nordside. Ti da havvinde er fremherskende paa Frooene, og hav- 

 strømmene bevæger sig langs med kysten, burde chancerne for en 

 spredning til Bjugn — Aafjordegnen være særdeles store. Men her 

 hvor man altsaa skulde vente at finde Digitalis, er den iklve 

 bemerket. 



Men hvis vi antar at disse planter tidligere har hat en meget 

 storre utbredelse, i atlantisk tid, saa blir det store sporsmaai: 

 hvorfor har de da kunnet holde sig paa fjor- 

 dens nordside, mens de er forsvundet andre 

 steder? 



Som før bemerket spiller vintertemperaturen en avgjorende rolle 

 for Ilex's vedkommende; men den mangler ikke desto mindre i de 

 ytterste kyststrøk nord for Kristiansund, tiltrods for at disse meget 

 vel opfylder dens fordringer til vintertemperaturen. Holmboe 

 sier følgende herom (1. c. p. 89) «naar kristtornen ikke findes i disse 



strok , har dette sikkert sin grund i andre aarsaker 



(de Candolle mener for Skotlands vedkommende lav sommer- 

 temperatur.).» Noget lignende gj ælder sandsynligvis ogsaa Digitalis 

 og dens følgesvende. Disse kunde nok, hvis det bare kom an paa de 

 milde vintre, vokse meget længer nørd i landet. De synes heller ikke at 

 være bundet til et bestemt geologisk underlag saaledes som mange 

 varmekjære arter. Baade Froya, Froan og store strækninger av 

 Trondhjemsf jordens nordside bestaar av haarde bergarter (grund- 

 fjeld i stroket Stadsbygden — Vangviken — Leksviken). 



Trondhjemsfjordens nordside er imidlertid utvilsømt heldigere 

 stillet med hensyn til e x p o s i t i o n og v a r m e f o r h o 1 d, end 

 sydsiden. Partiet fra Rissen og ind til Beitstadfjorden har stort set 

 karakteren av et plateau som falder steilt av mot fjorden; flere 

 steds fins der svære urer. Bryhn sier følgende om floraen i disse 

 strok (1. c. p. 2): «storst frodighet frembj^der naturligvis sydskraa- 



