1916] PLANTEVEKSTEN PAA FRQØEN E OG NÆRLIGGENDE ØER 135 



Arenaria serpylUfoUa^) Hypericum qiiadrangulum 



Fragaria vesca Pimpinella Saxifraga^) 



Potentilla verna Galiiim verum^) 



Anthyllis viilneraria^) Erigeron acer^) 



Knautia arvensis^) 



Da oene er aldeles blottet for s k o g, er det ikke egentlig over- 

 raskende at skogsfloraen er daarlig repræsenteret; kun 

 nogen faa arter har fundet et kummerlig tilholdssted i klaaver og 

 klipperifter, eller i ly av de store bregner (cfr. p. 76). ^ Hoved- 

 mængden av de fugtige subalpine liers plantevekst synes ogsaa at 

 være udelukket fra skjærgaarden; kun i blomsterliene og kloftene 

 gjenfindes spredte træk der minder om denne. Jeg vil paa dette 

 sted minde om det faktum at en god del kystplanter (f. eks. 

 I^arthecium, Blechimm, Luzula maxima, Aspidium montanuni, o. 

 a.) meget ofte optrær subalpint i mere kontinentale strøk (cfr. 

 p. 125). Dette tyder paa at der maa være en eller anden overens- 

 stemmelse mellem den subalpine- og kystregionen; muligens er 

 fugtighets og temperaturforholdene analoge i de to tilfælder. Dette 

 forhold bevirker at den utprægede fattigdom paa liplanter blir end 

 mere bemerkelsesværdig. Kanske er det mangelen paa beskyt- 

 tende trævekst som her er avgj ørende? — Av manglende trær eller 

 busker, og skog eller liplanter bør følgende fremhæves: 



Li]copodhim clavatiim Prunus Padus 



Pteridiiim Aquilinum Rosa cinnamomea 



Convallaria majalis PiroZa-arter-) 



Carex pallescens-)^) Cirshim heterophyllum 



Salices Crepis paliidosa-) 



En del vakancer kan ogsaa utvungent forklares ut fra de fore- 

 liggende edafiske forhold; saaledes har manglende lerbund holdt 

 Tiissilago borte; utpræget psammofile veksler er uteblit fordi der 

 ingen flyvesand er, o. s. v. 



Ganske mange «lakuner» kan ogsaa bero derpaa at øenes 

 nuværende klima er barskere end i tidligere (postglacial) tid; for 

 en del planter har jeg før antydet at de kanske engang 

 har vokset i Froan. Dette har muligens ogsaa været tilfældet med 

 enkelte sydligere, mere kontinentale typer. 



Men selv om vi paa denne maate kan forklare eller saa at si 

 e H m i n e r e en række vakancer, saa blir der allikevel mange 

 igjen som ikke kan fores tilbake til de nævnte aarsaker. 



^) Disse anføres av Norman i Norges Arktiske Flora for enkelte av 

 de for omtalte »pelagiske øer. 



2) Anføres av Nokman for enkelte »pelagiske øer . 



^) Fins paa Frøj^a (Svellingen); her har der imidlertid engang været 

 skog. 



