19161 PLANTEVEKSTEN PAA FROØENE OG NÆRLIGGENDE ØER 139 



storrelse/) Hvor der saaledes som i Froan ligger en mængde smaa 

 oer og skjær spredt utover, adskilt ved sund og aapent hav, der gaar 

 nok fro og vegetative plantedeler som fragtes paa bolgerne, ofte 

 »hus forbil — Norman ultaler i Norges Arkliske Flora følgende:''^) 

 «Av fortegnelserne (over planteveksten paa ubeboede smaaoer og 

 bolmer) fremgaar det overraskende resultat at blandt de i kysten 

 almindeligst udbredte plantearter kan nogle forekomme paa en 

 flerhed eller i al fald paa mange af smaaoerne medens andre lige 

 almindelige ganske mangler eller er paafaldende sjeldne paa 

 dem.» — Dette stemmer altsaa fuldstændig med forholdene paa de 

 av mig undersokte oer. Av den vedfoiede floraliste fra Froan, 

 Mausund og Sulen fremgaar det meget tydelig hvordan en række 

 plantearter, som horer med til de vanligste i kysttraktenes flora, 

 var meget sjeldne derute og ofte bare begramset til én eller et par 

 oer. — Aarsaken hertil maa utvilsomt forst og 

 fremst sokes i de pelagiske øgruppers isoler te, 

 for vind og st r o m u t s a 1 1 e b e 1 i g g e n h e t. 



Det er ganske interessant at se hvorledes en hel del av de for 

 omtalte vakancer gjenfindes naar vi undersoker floralisterne fra 

 Trænen, Selvær, Væro og Rost. Vi skal derfor betragte de paa side 

 137 opregnede plantearter litt nærmere. 



Strandplnnterne. 



Av de 3 nævnte arter, Halianthiis peploides, Silene maritima 

 og Stenhaminaria maritima, anføres de 2 sidste av Normax for 

 de pelagiske oer; den forste er ikke bemerket paa Rost, hvilket 

 altsaa betegner et likhetspunkt med Frooene. — Baade Halianthiis 

 og Stenliammaria er almindelige i nabodistriktene. ISernaxder: 

 «I)en skandinaviska vegetationens spridningsbiologi» p. 174 omtales 

 Halianthiis som en plante med stor vegetativ reproduktionskraft, 

 og skuddbiter er undertiden paatruffet i den baltiske havsdrift. 

 Likeledes citeres her Normaxs angivelser om al en del av moder- 

 planten kan fungere som flottor. Det er mig derfor en gaade at 

 den ikke var til at opdage paa Frooene. Det samme gjælder ogsaa 

 de 2 andre, Silene og Stenhaminaria. Antageligvis vil de vel 

 engang i fremtiden formaa at komme sig ut til «fall-garden». 

 Silene maritima og Stenhammaria maritima gaar helt ut til Rost 

 i Lofoten. Jeg har ogsaa set begge 2 paa Utsire. — Eiendommelig 

 nok mangler Silene paa FæM-øene. (Ostenfei.o 1. c. p. 64.) 



Vand og sumpplanter etc. 



\i skal forst se lilt paa de manglende Carices. En sammenlig • 

 ning med Trænen og nærliggende oer i Helgeland falder heldig 



^) Det er o«saa indlysende at en sleil klip|)ekyst læff^er større hind- 

 rintfer i veien for planternes indvandrintf end en icvn, llat strand. 

 ') 1. c. II, forordet j). VIII. 



