Nyare iakttagelser öfver kometer. 



Af 



KARL BOHLIN. 



Föredrag" till Kiiugl. Vetenskaps-Akademiens högtidsdag 

 den 31 mars 1910. 



Sedan urminnes tider hafva kometerna varit föremål för 

 särskildt intresse, förenadt med den ovillkorliga undran, som 

 åtföljer de naturens fenomen, hvilka antingen utmärka sig 

 för sällsynthet eller i öfrigt insvepa sin tillvaros lagar inom 

 ett mer eller mindre obevekligt dunkel. Ehuruväl nuför- 

 tiden upptäckten af en ny komet icke är något ovanligt, 

 så äro dock de flesta af dessa himmelskroppar endast tele- 

 skopiskt synliga och få bland dem blifva synliga för blotta ögat. 



För närvarande känna vi omkring 1000 kometer inklu- 

 sive de olika apparitionerna af periodiska kometer. Af dessa 

 höra 81 till tiden före den Julianska tideräkningens början. 

 Omkring 500 hafva iakttagits före år 1609, alltså före kika- 

 rens upptäckt, hvilket gör under 16 sekel, ungefär 30 kome- 

 ter på århundradet, eller en komet på tre år. Under den 

 därpå följande tiden hafva iakttagits: 



Antal upptäckta 

 kometer 

 1601—1700 35 



1701—1800 73 



1801—1900 335 



1901—1910 44. 



Enligt ungefärlig beräkning blir en komet på fem synlig 

 utan teleskopets tillhjälp. Men då äfven med teleskopet 

 endast ett fåtal kometer blifva synliga, nämligen de, som 

 komma nära jorden^ och i öfrigt blifva gynnsamt belägna för 



* Omkring 74% af alla observerade kometer hafva sitt periheliuni 

 innanför jordbanan; 24% hafva sitt perihel utom jordbanan och inoni ett 

 afstånd af två jordbaneradier. Det är följaktligen mycket sällsynt att 

 kunna observera en komet af större periheldistans än 2 a. 



