306 VETENSKAPSAKADEMIENS ÅRSBOK. 1910. 



börjat upptaga hans tid — och den ganska ingående kritik han 

 här på några ställen ägnar Allens framställning synes i det 

 hela vara rätt väl befogad. I förordet till denna del läm- 

 nar han därjämte en intressant öfversikt af källorna till tidens 

 historia, som vittnar om stor sakkännedom. 



Styffe fick aldrig uppträda som akademisk lärare. Genom 

 de fem delarne »Bidrag till Skandinaviens historia» har han 

 emellertid i ej ringa mån, såsom redan är framhållet, influerat 

 på den svenska historieforskningen, och en och annan yngre 

 historiker kunde genom den personliga beröringen med honom 

 lära mycket. En af dessa, hans efterträdare som universitets- 

 bibliotekarie, har i det afseendet gifvit honom ett vackert 

 erkännande. »Den tid», skrifver han till Styffes åttioårsdag, 

 »var den lyckligaste af alla, när jag som ung docent under 

 din ledning fördjupade mig i vår medeltid. Det var herrliga 

 eftermiddagar, då vi sutto tillsammans på biblioteket öfver 

 våra luntor och du frikostigt gaf mig del både af din lärdom 

 och din snusdosa, den ena lika outtömlig som den andra.» 



De ofvan behandlade »Bidragen» voro ej de enda fruk- 

 terna af Styffes litterära produktion under Uppsalatiden. 

 Under en utländsk forskningsresa 1857 kom han i Schwerin 

 att få se ett bref från Gustaf II Adolf till den mecklenburg- 

 ske hertigen Adolf Fredrik och detta fynd väckte enligt hans 

 egen utsago tanken på att utgifva den store konungens bref, 

 hans tal och uppsatser i olika ämnen. Tanken förverkligades 

 1861, då publikationen »Konung Gustaf II Adolfs skrifter» 

 utgafs. Det var närmast denna, som förskaffade Styffe sven- 

 ska akademiens kungl. pris. Samlingen af konungens bref 

 var emellertid gifvetvis ofullständig, Gustaf Droysen utgaf 

 1877 ett supplement af bref hufvudsakligen till tyska furstar, 

 och på gamla dagar önskade Styffe att kunna gifva ut en 

 reviderad och fullständigad upplaga af sin samling, men denna 

 önskan kunde aldrig förverkligas. 



Ännu ett betydande verk förskrifver sig från Styffes 

 Uppsalatid. Han hade sedan ungdomen varit lifligt intresse- 

 rad för Sveriges geografi och topografi. Under sysslandet 

 med »Bidragen till Skandinaviens historia» samlades ett stort 

 material af excerpter ur urkunder och anteckningar af olika 

 slag och detta använde han för det arbete, som 1867 utgafs 



