326 VETENSKAPSAKADEMIENS ÅRSBOK. 1910. 



igångsättande, för deras jämna lopp och för högsta nyttig- 

 hetseffekten. Ett af resultaten är, att igångsättningsegenska- 

 perna och effekten här äro stridiga intressen, mellan hvilka 

 det är konstruktörens uppgift att finna den rätta medelvägen. 



Danielson afslutar sin uppsats med anmärkningen, att 

 det sakförhållande att vid kalkyler af detta slag en stor mängd 

 kvantiteter förekomma, som man under alla förhållanden ej 

 med exakthet kan beräkna, utgör det bästa stöd för hans upp- 

 fattning att en grafisk metod härar lämplig för praktiska ända- 

 mål. Han säger sig ej heller i det exempel han behandlat hafva 

 eftersträfvat någon högre grad af noggrannhet, utan vid de 

 aritmetiska och trigonometriska operationerna nöjt sig med den 

 som erhålles vid användandet af en vanlig räknestaf. 



Denna uppsats är öfversatt och publicerad i 16:de år- 

 gången af Elektrotechnische Zeitschriit. 



Danielson's metod och den af honom framställda mo- 

 torn kritiserades af Heyland i Elektrotechnische Zeitschrift, 

 1895, p. 649, i det han framhöll att man ej skulle använda 

 för elementära metoder. Till en viss grad måste man gifva 

 honom rätt härutinnan. 



Den grafiska metoden att representera fenomenen vid 

 växelströmmar ger oss det bästa medel för att få en klar 

 insikt i de inbördes förhållandena mellan de olika vågor, 

 elektromotorisk kraft, ström, magnetism, som ingå i proble- 

 met. Men för numeriska beräkningar är den grafiska meto- 

 den emellertid ofta ingalunda lämplig, beroende på de myc- 

 ket olika storhetsordningar de ingående kvantiteterna hafva, 

 och som gör ett noggrant afläsande af diagrammen omöjligt. 



Erfarenheten har dock visat den stora betydelsen af me- 

 toden, och bestyrkt de resultat hvartill Danielson kommit. 

 Efter detta första försök fortsatte Daniei.son sina teoretiska 

 undersökningar öfver alla de olika slags nya motorer som 

 trängde sig fram, såsom drehstromsmotorer, autosynkronmo- 

 torer, repulsionsmotorer, till en del nya namn på begrepp 

 som i princip funnos förut. 



Sedan de flerfasiga systemen under 1890-talet nått en 

 omfattande utveckling, och blifvit de i praktiken mest an- 

 vända, hade erfarenhet vunnits af de olika slags motorer, som 

 därvid användes. De som ända till omkring 1901 voro ensamt 

 härskande, voro de som betecknas med benämningarna syn- 

 krona och asynkrona. 



