BIOGRAFIER. 



FREDRIK WILHELM CHRISTIAN ARESCHOUG. 351 



ning både som föreläsare och öfningsledare som en utmärkt 

 god pedagog. 



Det är redan nämndt, liuru han i Sverige införde det 

 växtanatomiska studiet. Sålunda lyckades Areschoug fr. o. 

 m. 1874 få till stånd fytotomiska öfningar. I hans växtana- 

 tomiska skola fostrades en hel rad sydsvenska botanister, 

 hvilkas gradualafhandlingar mer eller mindre direkt ansluta 

 sig till Areschoxtgs eget forskningsgebit. 



Nya botaniska institutionen i Lund. 



Med de allt mer växande kraf, som ställdes på den 

 botaniska undervisningen, insåg Areschoug snart nog, att 

 den gamla botaniska institutionen i Lund var för liten och 

 långt ifrån ändamålsenlig för tillfredsställande af dessa kraf. 

 Efter energiskt arbete och efter öfvervinnande af stora svårig- 

 heter lyckades Areschoug ändtligen förmå Kgl. Maj:t att 

 af riksdagen 1888 begära ett byggnadsanslag af 54,000 kr. 

 för uppförande af en ny, modern institutionsbyggnad att utgå 

 under tre år 1889 — 1891, hvilken begäran också af riksdagen 

 bifölls. Därefter anvisade riksdagen 1890 ett anslag af 12,000 

 kr. till inredning och 1891 ett anslag af 1,500 kr. till under- 

 håll af materielen i den nya byggnaden. Redan innan frågan 



