352 



VETENSKAPSAKADEMIENS ÅRSBOK. 1910. 



om byggnadsanslaget var fullt klar, hade fråga uppstått om 

 plats för den nya institutionen. Genom tillmötesgående af 

 Lunds stadsfullmäktige bifölls 1888 en framställning att få 

 med den förutvarande botaniska trädgården införlifva ett 

 stort närgränsande parkområde, där den nya byggnaden 

 sedermera fick sin plats och hvilken betydhga ökning af 

 arealen jämväl gaf den botaniska trädgården en välkommen 

 utvecklingsmöjlighet. I den gamla institutionsbyggnaden äro 



Växtfysiologiwkii laljoratoriet. 



nu inrymda trädgårdsdirektörens bostad, fanerogamherba- 

 riet och ett amanuensrum. I den nya institutionen äro 

 föreläsningssal, fytotomiska och växtfysiologiska laboratorier, 

 kryptogamherbarier, bibhotek, museisalar m. m. inrymda. 

 Byggnaden stod färdig 1891 och från 1892 kunde därstädes 

 ordnade växtfysiologiska öfningar under docenten Bengt 

 JÖNSSONS ledning anordnas. Ehuru Areschoug aldrig själf 

 sysslade med egentligen fysiologiska spörsmål, hade han dock 

 redan tidigt en klar blick för denna nya forskningsriktnings 

 fundamentala roll. Ofver den botaniska institutionen och 

 dess historia har Areschoug 1897 utgifvit en utförlig redo- 

 görelse, som i mångt och mycket på samma gång utgör en 



