BIOGRAFIER. — FREDRIK WILHELM CHRISTIAN ARESCHOUG. 355 



het om universitetets bästa, som icke ens hans motståndare 

 sökte förneka. Areschoug höll sig alltid fri från akademiskt 

 klick- och kotteriväsen och ägde den icke minst i universi- 

 tetskretsar sällsynta dygden att endast döma efter sakliga 

 grunder och ej efter personliga tycken. 



Till sin politiska läggning var Areschoug hela lifvet ut 

 liberal utan minsta tvekan. En hans gamle ungdomsvän 

 karakteriserar Areschoug i yngre dagar (1860-talet) med 

 orden: »liberal å la Aftonbladet, ofta het och förflugen i sina 

 meningar, hederlig, omutlig, men kärf.» I det politiska lik- 

 som i det kommunala lifvet i Lund deltog han dock föga. 

 Aren 1873 — 1878 beklädde han emellertid stadsfullmäktige- 

 post i Lund. Hans hufvudintresse var och blef dock den 

 vetenskapliga forskningen allena. Den vigde han hela sin 

 kraft. Klarsynthet, vidsynthet och grundlighet voro karak- 

 teristika i all hans gärning. 



Den enkla, flärdlösa prägel, som kännetecknade hela hans 

 personlighet, tog sig äfven uttryck i en instinktiv motvilja 

 mot alla ordensutmärkelser. Härom förtälj es en historia, 

 som jag låter en hans gamle akademikamrat, en läkare, orda- 

 grant berätta: »Areschoug afskydde ordensväsendet. Hans 

 första slaganfall föranleddes af lille rektor Bruzelius, arkeo- 

 logen från Ystad. Denne skulle en dag linka upp till Chris- 

 tian Cavalltn, när denne blifvit nordstjärneriddare. Han 

 mötte då Areschoug i porten. »Jaså, professor Areschoug 

 har hunnit upp före mig till Cavallin för att gratulera!» 

 Areschoug lär inför denna misstanke ha blifvit så förargad, 

 att han tumlade om i porten.» 



Af K. Fysiografiska Sällskapet i Lund var A. ledamot 

 sedan 1859. För sällskapets utveckling arbetade A. på det 

 kraftigaste. Han var dess skattmästare 1880 — 96, dess sekre- 

 terare sedan 1896 och kallades till dess hedersledamot 1907. 

 Areschoug blef ledamot af K. Vetenskapsakademien 1876 

 och af K. Vetenskaps-Societeten i Uppsala 1887. Dessutom 

 var han ledemot af Sällskapet pro fauna et flora Fennica i 

 Helsingfors, af Videnskabs-Selskabet i Kristiania, af Danske 

 Videnskabernes Selskab, af Deutsche Botanische Gesellschaft 

 i Berlin, af Botanischer Verein der Provinz Brandenburg i 

 Berlin, af Botanical Society i Edinburgh, af Société des sciences 

 naturelles i Cherbourg, af Societå Crittogamologica Italiana i 

 Milano; hedersledamot af Skånska Trädgårdsföreningen, af 



