NATURHISTORISKA RIKSMUSEET. 197 



\). Etnog:rafisk{i afdelniiigen. 



Afdelniiigen har under året endast kunnat hållas öppen 

 under januari månad, h varunder den besöktes af 356 personer. 

 Redan med februari månads ingång måste densamma stängas 

 dels i och för inledande af elektrisk belysning, dels för takens 

 rengöring och hvitlimmande, nymålning af skåp, omordningar 

 och installerandet af nyförvärfvade samlingar, etc. I maj, 

 medan dessa arbeten ännu pågingo, inträffade i följd af grund- 

 gräfningar till nybyggnaden å angränsande tomt betj^dande 

 sättningar af museets lokaler, såväl f. d. Hvalmuseet som 

 den egentliga museibyggnaden. Sättningarne förorsakade far- 

 liga sprickor i tak och väggar. Museets största sal, upplåten 

 åt samlingarnc från Söderhafsöarna, måste genast utrymmas 

 och samlingarne placerades å enda tillgängliga plats, å de 

 angränsande museirummens gångar. Härigenom fördröjdes 

 ytterligare afdelningens öppnande för allmänheten. Svårast 

 träffades dock gamla Hvalmuseet af dessa sättningar. Golf- 

 vet längs hela norra långväggen sjönk här och hvar intill två 

 fots djup och stora remnor i tak och väggar uppstodo. In- 

 stallationsarbetena måste afbrytas i lokalen, och skåpen längs 

 nämnda långvägg, i hvilka samlingar blifvit ordnade, måste 

 delvis tömmas å sitt innehåll. 



Under årets första sex månader tjänstgjorde å afdehiin- 

 gen såsom e. o. amanuens kand. Yngve Laurell. Han med- 

 verkade särskildt vid ordnande ocli uppställande af samlin- 

 garne i f. d, Hvalmuseet. Sedan årets början har därjämte 

 med. kand. Gaston Backman arbetat vid afdelningen såsom 

 e. o. amanuens samt vid sidan om allmänna löpande göro- 

 mål sysslat med ordnande och katalogisering af nyinkomna 

 samlingar m. m. 



Tack vare intresserade mecenaters bistånd har museet 

 under årets lopp blifvit riktadt på fierfaldiga sätt, och ett 

 antal förbättringar i museets lokaler kunnat genomföras. I 

 första hand må nämnas att elektrisk belysning blifvit full- 



