Om kratern vid Canyon Diablo, Arizona, 



och dess samband med meteorjärnsfallet 



på samma plats. 



Af 



HJ. SJÖGREN. 



Föredrag- vid K. Yeteuskapsakademieus högtidsdag' deu 31 mars 1911. 



Bland de föremål af kosmiskt ursprung, som införlifvats 

 med Riksmuseets mineralsamling, ådrager sig det stora block 

 af Canyon Diablo-järnet, livilket Frili. Nordenskiöld, såsom 

 afdelningens intendent förvärfvade till samlingen, utan tvifvel 

 största intresset. Med en vikt af 193 kg. utgör det ett af 

 de betydligaste och mest karakteristiska stycken af detta 

 märkliga järnfynd, som finnes i något europeiskt museum. 



De första underrättelserna om fyndet af de stora järn- 

 massor, hvilka sedermera blifvit kända inom vetenskapen 

 under benämningen Canyon Diablo-järnet, hade framlagts för 

 American Association for the advancement of Science i augusti 

 1891 af upptäckaren, mineralhandlaren Foote i Philadelphia.^ 

 Man hade redan då funnit öfver 100 järnstycken af olika 

 storlek. Intresset vid detta järnfynd ökades i ännu högre 

 grad, då det snart därefter påvisades, att järnet innehöll dia- 

 manter, såväl svarta som hvita. Diamanter såsom bestånds- 

 del i mineralmassoc af meteoriskt ursprung hade vid denna 

 tid knappast med säkerhet blifvit påvisade. 



Samtidigt med fyndet af meteorjärnet riktades uppmärk- 

 samheten därpå, att järnet uteslutande förekom i omedelbar 

 närhet till en kraterformig fördjupning af betydande dimen- 

 sioner och af sådan beskaffenhet, att man redan från början 

 var böjd att framställa den hypotesen, att denna krater stod 

 i ett genetiskt samband med järnfyndet. Redan vid den 



^ American Journal of Science, Vol. 42, s. 413, 1891. 



