Nr. 5] BIDRAG TIL FAUNAENS HISTORIE I TRONDH JEMSFJ. 5 



dpger levende i en glasbeholder med stadig vanntilforsel. Om mor- 

 genen « 9 sattes de 4 individer i akvariet. Den folgende morgen 

 hadde det ene eksemplar allerede festet sig med sin byssus til 

 akvariets bund og stod med skallerne i vertikal stilling. Den derpå 

 folgende morgen (»'9) hadde også et annet individ skutt ut sine 

 byssustråder. Den ^^ 9 fantes et eksemplar dod, men de 3 andre 

 lever ennu i slutten av oktob'er 1921. Et lignende forsok er for 

 gjort med Lima fra Kivnebodden i Trondhjemsi'jord. Disse forsok 

 synes å skulle forklare den omstendighet, at arten har kunnet holde 

 sig i Kristianiafjorden til vore dager, mens Lophohelia i nevnte 

 fjord for lange tider siden har været fossil. Skaller av Lima exca- 

 vata finnes sammen med dcde Lophohelia-gvener i Kristianiafjor- 

 den fra et dyp av ca. 100 m. til ca. 30 m. o. h.^ Kiær og Wollebæk 

 liar påvist (1. c. s. 47 — 48), at Lima excavata fremdeles lever i Kri- 

 stianiafjorden på bratte bergskråninger i 70 — 80 meters dyp og 

 aiten :nå vel nærmest betraktes som en relikt fra Lophohelia- 

 tiden i Kristianiafjorden. Det samme er vistnok tilfellet med andre 

 av de arter, som Kiær og Wollebæk har opfort (1. c. s. 49 — 50) 

 som tilhorende Lopho/ie/ia-faunaen. 



Under gjennemgåelsen av universitetets samlinger av norske 

 bryozoer var det mig påfallende å finne Fhistra barlei Busk, som 

 er karakteristisk for koralbunden i Trondhjemsf jorden, blant ma- 

 teriale samlet av G. O. Sars på Rodtangdypet i Kristianiafjorden-. 

 Jeg anser det nu hoist sannsynlig, at nevnte Flustra i likhet med 

 Lima excavata kan betraktes som relikt fra Lophohelia-liden i 

 Kristianiafjorden. 



Revet ved Drobak lHev forst beskrevet av M. Sars'', men den 

 geologiske tidsbestemmelse blev gjort av W. Brøgger*, som antok, 

 at de overste deler av revet var levende ved maksimum av land- 

 senkningen, da isranden lå foran Mjosen og Randsfjord. Hvad 

 angaar Lophohelia-reyet ved Sandvågen i Borgenfjord^ som fantes 

 i den nuværende fjære, antok jeg at det var levende på den tid, 

 da vannstanden i Trondhjemsfjorden var minst 150 m. hoiere enn 

 nu. For nærmere orientering i dette sporsmål kan det være hen- 

 sigtsmessig å meddele nogen oplysninger om den levende koralis 

 vertikale utbredelse i Trondhjemsfjorden i nutiden. Ved Roberg 

 har vi i 150 meters dyp kun fått dode eksemplarer av Lophohelia. 

 Selv på 200 meters dyp vil det ved Roberg være vanskelig å få 



1 H. Kiær og A. Wollebæk, Dyrelivet i Kristianiafjorden. I. Lophohelia- 

 faunaen. Nyt mag. for naturv. b. 51 (1913). 



^ Revision av universitetsmuseets saniling av norske bryozoer. D. kgl. 

 norske vid. selsk. skr. 1911, nr. 3, s. 18. 



3 Fossile dyrelevningen fra kvartærperioden, s. 71 — 74. 



* Senglaciale og postglaciale nivåforandringer i Kristianiafellet, s. 182 — 187. 



^ Det kgl. norske vid. selsk. skr. 1912, nr. 3. 



