Nr. 6| MERAKER FLORA 23 



tern. stor. Paa de to forste steder sammen med Ranunculus pyg- 

 niaeus, Carex lagopina m. fl., paa det sidste sted paa aldeles no- 

 kent, tort sandet underlag. 



C. polygama Schk. Tern. alm. Gaar fra den ovre dalbund op 

 i vidjebeltet, mest som /'. alpicola Ands. 



C. alpina S\v. Saaes paa de fleste fjeld fra Ramfjeld til Kjol- 

 haugene, men kan langtfra sies at være alm., undtaken mellem 

 Skarpdalen og Rutledalen. Paa dette strok var den meget talrik. 

 I Tovmodalen gaar den helt ned til Tevla. Jeg har ellers ikke 

 set den i skogregionen. /. injeralpina Wc. findes i Meraker-dalen 

 ca. 100 m. o. h. if. H. 



C. alrala L. Ramfjeld (H., ipse), Tofjeld fl. st., Steinfjcld fl. st., 

 Storlihogdo (H., ipse), Larsklumpen og Hua paa Kjærringfjeld, 

 Halssjofjcld (H.), Dalvolas sydside, Lillekluken, Vola. Alle steder 

 i vidjebeltet. Det eneste sted den var alm., var paa Aspaasvolden. 



C. alpina X atrala (C. rectiuscula Hxp. p.). Larsklumpen; tal- 

 rik paa Aspaasvolden. Paa begge steder sammen med stam- 

 artene. Paa det sidste sted alle overgange fra alpina til alrala. Som 

 jeg for har gjort opmerksom paa (i Nyt magasin f. nat. B. 40, 

 pag. 350), bestaar vistnok C. rectiuscula Hn. saa vel av alpina X 

 atra'a som av en form av selve atrala. Alrala danner ogsaa ba- 

 stard med polygama, men meget sjelden. 



Av bastarden alpina X polygama har jeg et eneste individ fra 

 det nordligste Norge. 



Bastarden alpina X atrata falder i to naturlige grupper: f. he- 

 terostachya: endeakset bestaar bare av hanblomster eller helt tomt. 

 Aksene hos denne form ligner meget holostoma sine, bare med 

 den forskjel at hanakset rækker over hunaksene; /. homostachya: 

 ogsaa endeakset med hunblomster. Hos begge former er aksene 

 smalere og længere i forhold til tykkelsen end hos atrata. Hos 

 begge former staar bladenes farve og bredde nærmest atrata; men 

 fruktenes farve er som hos alpina. 



C. aquatilis Wg. Vola. Forekom der i fl. former: saavel typica 

 som sphagnophila og en form som staar meget nær C. stans Dr. 

 Ellers er aquatilis meget sjelden i Indherrcd. Jeg har ikke set 

 den andre steder end paa Vola i Meraker og paa Hansmyra, overst 

 i Værdalen, ganske nær ril sgrænsen. 



C. rigida Good. Tem .alm. i hele distriktet. Var. interalpina 

 Læst. Dalvola, Larsklumpen, Vola. 



C. aquatilis X rigidis. Vola. Vokste i nærheten av den foran 

 anførte C. stans, hvem den meget ligner. De var dog — særlig paa 

 voksestedet i levende live — let at skille fra hverandre. Farven 

 hos C. stans var morkere, bladene mere tvdelig indrullede i kan- 

 tene. Aksene hos bastarden mere sylindriske, og ikke saa tæt- 



