Xr. 



STENALDERSBOPLADSERNE I ALLANENGET 



17 



liar gjort det anvendelig som skiaper. En egen liten gruppe blandt 

 skiveskraperne utgjores av fem smaa skrapere med antydning til 

 tange. Et av stykkerne er i naturlig storrelse avbildet i fig. 12. 

 Slike smaa skrapere som i formen minder om hellekistetidens ske- 



Fig. 11. Skiveskraper. 



formede skrapere, er ogsaa tidligere fundet paa vestnorske boplad- 

 ser fra yngre stenalder. Der er ingen tvil om at vi virkelig har al 

 gjore med en egen skraperlype og ikke tilfældige former. Fra 

 Tyskland kjendes lignende typer allerede i campignien^ 



Alt længe har lektor Nummedal hævdet at man til skraperne 

 ogsaa maatte regne nogen nærmest baatformede flintstykker av 

 noget vekslende ston^else og med mere eller mindre 

 utpræget tresidet tversnit som oftere forekommer paa 

 nordenfjeldske bopladser. Disse flinter er uten vi- 

 dere lagt blandt flintavfaldet, da de ansaaes for at 

 være topavfald av blokke. En noiere granskning av 

 disse stykker viser dog at man her virkelig har at 

 gjore med en egen redskapsgruppe, hvis enkelte 

 medlemmer paa det noieste er knyttet sammen ved 

 let kj endelige fællestræk. Disse beskriver jeg efter 

 de i fig. 13 gjengivne eksemplarer. Undersiden er 

 plan og avrundet i den ene eller sjeldnere i begge 

 ender. Oversiden viser mere eller mindre skraa spalteflater der 

 som oftest motes i en skarp ryglinje med heldning mot den ene 



1 Kiipka. Das Campignien im nordeuropåischeii Glacialgebiet. Zeitsch. 

 fur Ethn. 1907, s. 209. 



2 



