Nr. 7] 



STENALDERSBOPLADSERNE I ALL*ANENGET 



35 



disse skiferstykker maa tilhøre. Derimot maa betegnelsen skra- 

 pere være rigtig. En antydning i den retning gir fig. 34, hvis egg 

 er sterkt slitt og slitmerker sees ogsaa et stykke opover den ene 



Fig. 34. li-. 35. 



Fig. M — 37. .Skiferskrapere. ^L. 



side av eggpartiet. Videre kj endes slike skra- 

 pere av tilsvarende form men av ben fra pæle- 

 bj'gningerne ved Robenhausen^ 



Av pilespidser av skifer er der fundet 31 hele 

 og fragmentariske som alle tilhorer den slanke 

 form. Som fig. 38 — 44 viser er alle de former 

 som pleier at forekomme paa bopladser repræ- 

 sentere Kronologien for de enkelte former er 

 jo noget los saa der intet sikkert kan uttales 

 om hvor længe pilespidser av skifer har været 

 anvendt paa bopladsen, kun om formen fig. 44 

 vet vi at den tidligst optraadte i overgangsti- 

 den mellem ganggrav av hellekistetid, den er 

 ihvertfald ikke kjendt fra noget fund fra ældre 

 tid her i landet. Stort ældre er vel heller ikke 

 et par ikke avbildede spidser med bare en mot- 

 hake. Fig. 45 maa henfores til den gruppe skiferspidser hvis fæl- 

 les kjendemerke er et eller to borehuller ved spidsens basis og som 

 saaledes vel har betydning for skjæftningen^. Paa det avbildede 



1 H. Messikommer, Die Pfalbauten von Robenhausen, 1913, pi. XIV, 

 fig. 17 og 22. I Museo preistorico i Rom har jeg set en række store og smaa 

 benskrapere av ganske samme form som de Messikommer avbilder. Særlig 

 almindelig var disse redskaper i Terramarefundene fra Emilia og Lombardiet 

 som for den alt overveiende del indeholder bronsealdersaker. 



2 K. Rygh, Hvorledes skjeftedes skiferspidserne? Oldtiden III, s. 59 ff. 



37. 



