Nr. 5) BEMERKNINGER OM DYRELIVET I BORGENFJORD. 7 



omkring 181K) såes på Kobbskjeret ved Hosholmenc som ligger i 

 nærhelen av Strommen, en erlenkobbe (Halichoerus (jrypus Fabhj. 

 Den kom merkelig nok igjen i 3 somre efter hinannen. Som bekjent 

 er der yngleplasser for gråselen eller haverten ved Froan og Hal- 

 len, men del er visslnok meget sjelden at den vover sig inn i fjor- 

 dene. 



For de større hvaler er Borgenfjord ikke nogen passende tumle- 

 plass. Det er fortalt at staurhenning eller spekkhugger (Orcinus 

 orca Lin. og sildehvaler har værel op i Sirommen, men ingen av 

 disse hvalarter vites å være kommen inn i Borgenfjord. Derimot 

 kann en og annen nise (Phocaenn phocaena Lin. gå inn Borgen- 

 strommen under forfolgelse av sild. Gamle Bersvein hadde den me- 

 ning at når nisen var kommen inn i Borgenfjorden vovet den sig 

 ikke ul Strommen. Han visste at der i lang tid var 3 niser i fjor- 

 den. Så blev 1 eksemplar skutt, og da der kort efter innvandret 3 

 stykker, anslog han antallet i 1910 til å være 5 stykker. Jeg har 

 personlig flere ganger observerl nise i Borgenfjord, nemlig: '^/» 1909, 

 ^/« 1910 og ^/^ 1913. — 



Under den store innvandring av kvitfisk (Delphinapterus leucris 

 Pam., i 1902—1903 gikk også 3 kvitfisker i februar 1903 inn i Bor- 

 genfjord. Den ene gikk snart ul igjen, den annen (1. ca. 3 m.) blev 

 skutt i mai 1903, den tredje og storsle (1. ca. 4.4 m.) blev skutt ved 

 Sundsiandel omkring midten av august 1905. Den hadde en stor ål 

 (Anrjuilln ringuiUa Lin. i kjeften. Kvitfisk i Borgenfjord var nok 

 en stor raritet, men på den annen side var det ikke beklagelig at 

 den siste blev skutt, ti fiskerne hadde en farlig konkurrent i denne 

 arktiske hvalarl. — 



Der er også i Borgenfjord et ganske interessant fugleliv. Rolsoy 

 er således et gammelt eggvær for efugl. Rolsoy er bevokset med 

 gran, men der finnes også ener, hegg, rogn, ask, alm og lonn. Mai 

 og juni er rugemåneder. På Rolsoy takes bare ét egg fra redet samt 

 tilslutt dunen. I 1910 hostedes dun av 400 reder. Under en eneste 

 storgran kann der være optil 10 reder. 



Den 17. juni 1910 gikk jeg omkring blandt rugende efuglhunner 

 på Rolsøy. De fleste blev liggende urorlig på redet, men én hun 

 blev skremt og floi avsted. I redet lå 6 vakre egg. 



Også ved Borgenfjord kann man hore den mening hevdet at 

 cfuglen er et skadedyr idet den f. eks. odelegger flyndreyngelen. De 

 fremførte argumenter har været uten vekt. Efuglen lever vesentlig 

 av hårdskallede dyr, såsom muslinger og snegler, små sjostjerner 

 og kråkeboller. 



På Rolsoy ruger også småmåse (Larus cnnus Lin. , teist, terne, 

 ænder og kjeld. Av småmåsens egg takes i regelen det forsle kuld 

 fra redet. På Klelholmen verper likeledes småmåser. Ekongen 



