Nr. 2J BIDRAG TIL MØRE FYL KES KVARTÆRGEOLOGI / 



nemateriale. Breen har kommet over Tverfjeld— Nåsvand fra 

 Svanviken og har da hat åpen dal for sig. Det fremgår av under- 

 sokelse av morenerne mellem Tverfjell, Langeva tn og Frelsvatn, 

 at breen her fremdeles har hatt samme hovedretning som lengere 

 ost, men avgir to mindre breer. Den ene har fortsat efter Langevatn, 

 Skjælbreia etc. til Eidem og Ås, mens en mindre bre har gått over 

 Herskaret. 



Hovedbreen efter Hostaddalforet har itvertfald nådd sålangt vest 

 som til hovedveien mellem Husfad og Farstad; men muligvis har 

 den også nådd helt til den nuværende strand. 



Endemorener fra denne bre sees på minst 3—4 steder som stenede 

 rygger tvers over dalforet. Man kan med sikkerhet rekne med, at 

 både Mælen, Talstadhesten og Rautua har ydet sine bidrag til den 

 ostenfra kommende bre. 



På Farstad sees også endel morenematerialie, som enten skriver 

 sig fra Storbreen gjennem Hosladdalen eller fra lokalbreer i 

 Stemshesten. 



Øst for S a n d b 1 å s t er der i passet fra Grodalsbrekka en ganske 

 betydelig ansamling av losmaterialie. En stor del av dette må op- 

 fattes som morenematerialie , — og av betydelig elde. Ti en nølere 

 undersokelse av tenasserne her viser at vi har rundslitte fjære- 

 stene mindst til en hoide av 63.2 m. o. tangr. Disse fjærestene er 

 vasket ut av gammelt morenematejrialie. Den senglaciale Mg. 

 ligger her neppe hoiere enn 46.6 meter. Morenematerialiet her må 

 derfor være hit transporteret samtidig med eller for dannelsen av 

 den overste terrasse, som silvkerlig skriver sig fra Strandflatens tid. 



Ved G a u t V i k er der vest for gården en storre vasket morene. 



På B r a n d s e t e r er også endel morenematerialie. 



Det synes rimelig, at disse siste morener også kan stamme fra 

 en bre, der har kommet gjemiem dalforet fra Guddal. Det kan ha 

 været en sidearm fra Nåsbreen med lokale tilskud fra Bollen og 

 Gautviklia. Morenerne ligger på Strandflaten og er sterkt vasket i 

 overflaten. Breen har således været yngre eller samtidig med dan- 

 nelsen av den yngste del av Strandflaten. 



Langs fjorden innover forbi Lyngstad og Visnes er ingen morener 

 av betydning. Losmaterialiet er gjennemgående sparsomt unntagen 

 i de lavere liggende dalforer. 



S k j æ 1 f o r e k o m s t e n p å V i s n e s underkastedes en ganske 

 inngående undersokelse, hvoi-\'ed det viste sig, at den hviler på fin 

 stenfri sand. Skjællene ligger i et stenet ler. Skjællene er for det 

 meste opsmuldret og sonderb rutte. De finnes i de dypere lag 

 kun som enkle skal. I det overste lag finnes Mya truncata med 

 sammenklappede skal og sedvanlig i lodretstående stilling. Det 

 skjælforende lags niektighet er kun O.e meter. 



Det må ansees for ganske sannsynlig, at skjælbanken på Visnes 



