Xr. 2] BIDRAG TIL MORE FYLKES KVARTÆR GEOLOGI 29 



bunden, hvorover kommer vel 1 meter mektig ganske rotfri brenn- 

 lorv, et utpreget slubbelag omtrent mitt i myrlaget, som her er litt 

 over 2 meter mektig. Slubbelagets mektighet er ca. 60 centimeter. 

 Derover er igjen ren torv uten rot i ca. 80 cm. mektighet. Overst 

 et 20 cm. mektig formuldet lag. Myrens vigtigste plantevekst nu 

 er roslyng. 



Kanalen ira Flatevagen opover F u r 1 a n d var nu under 

 oprenskning, hvorunder den blev gravet ca. 1 meter dypere. Under 

 et K' meters myrlag i bunden var der på det oprensede stykke over- 

 alt skjell, næsten bare skj elirester og kalkalger. Holden over havet 

 er omtrent 35 — 37 meter. Den blottede skjellmasse var ca. H 

 meter mektig. Jeg gjennemrotet endel på stedet, men tok ikke 

 noget med til videre undersokelse. lait vesentlig stemmer faunaen 

 overens med den prove som blev tat lengere vest i 1916. Der var 

 kun et par nye arter jeg noterte mig nemlig Piincturella noachina. 

 Lin. og Leda minuta MCll. Mijtelus modioliis viste sig å være en 

 forholdsvis hyppig form i de ovre lag. At det virkelig er M. modialus 

 og ikke M. edulis, som pleier være hyppig på Østlandets eldste 

 skjellbanker overbeviste jeg mig om ved en grundig undersokelse 

 av en rejvke eksempler; ikke et eneste hadde de for M. edulis 

 karakteristiske tænder i låsen, samtidig som formen også er adskil- 

 lig anderledes. Hvis vi antar, at overste del av banken er avsat 

 ved eller kort efter senkningens maksimum, som den fundne fauna 

 berettiger til å tro, blir også dybden så stor, at M. edulis heller 

 ikke kunde leve der. I det dybden måtte bli ca. 40 — 50 meter. Selv 

 om skjellene har levet endel senere, måtte dybden også bli for stor 

 for M. edulis, ti her er en rekke former, som helst pleier leve på 

 mer enn 20 meters dyp t. eks. Crenella decussata, Leda minuta, 

 Aximis flexuasus, Tectura rubella og Puncturella noachina. Særlig 

 Tectura rubella er overordentlig h^'ppig. Den er forsåvidt også en 

 karakterform, som den ikke er funnet levende sondenfor Tromsø. 

 De klimatiske forhold under den overveiende del av bankens 

 avsetning må derfor ha været mindre gunstige enn de er ved 

 Tromso i våre dage. Om det aUeroverste av banken er avsat 

 under gunstigere forhold, kunde ikke konstateres ved denne for- 

 holdsvis flyktige undersokelse. 



Morener ved Ås i Vestnes. Ved de senere års reiser til 

 Furland har jeg gjentagende studeret morenerne her. Det har da 

 slått mig, at der på Åas må være morener efter to fremstot av isen. 

 Et eldre som ligger ca. 300 — 350 meter over havet. Dette er av 

 betydelig mektighet, og kan forfolges som en mektig grusrygg langs 

 sydsiden av Åsnakken. Ca. 100 meter lavere ligger et annet morene- 

 trinn av noget mindre mektighet; men også tydelig fremtredendc. 

 Det er tydelig at disse to trinn stammer fra to forskjellige frem- 

 ryloiinger av isen. Den overste del av Åasnakken har kun litet 

 losmaterialie. Det synes rimelig å anta, at disse morener i Åsnak- 



