1783 



skjuta livarandra; palperna aro temligen langti, sallan den sista 

 leden snedt tillspetsad. 



Antennerna kunna sagas vara i alhnanhet langa med stran- 

 gens leder tatt slutande intill hvarandra, sa att antalet leder blir 

 svart att i manga fall bestanima, deras forsta led ar — i motsats 

 till forhallandet hos Coeloides — alltid langre an pedicellus eller 

 ant. 2 led; vanligen ar strangen mot spetsen afsmalnande; skaftet 

 ar vanligen kort sa att dess liingd foga ofvei^stiger bredden, men 

 hos nagra arter, hvilka synas forekomma soui parasiter pa trainsec- 

 ter, ar skaftet langt, hvilket, i forening med olikhet i bildningen af 

 framviugarnes falt och spiracula pa metathorax gor, att man skuUe 

 kunna afskilja dessa species fran ofriga arter af slagtet samt bilda 

 ett eget .-ubgenus. 



Thorax ar stuudom mera cylindrisk till formen, ej sallan kort 

 och undersiitsig; pronotum visar sa till vida en olikhet att den sneda 

 intryckningen stundom ar puncterad eller fint crenulerad atminstone 

 pa dess ofre del, dock ar denna karaliter af mindre betydelse eme- 

 dan den hos hanuarna vanligen blir obsolet ; mesonotum har ej sallan 

 tydliga notauli, men dessa aro aldrig i bottnen crenulerade och stota 

 ej tillh6pa framfor scutellen ; stundom saknas dessa notauli alldeles 

 men da aro de antydda genom en fin harlinja ; sculellens grop ar 

 svagt marquerad, ej delad af nagon falla i midten, framfor den- 

 samma ligger en fin riit intryckt linja som likval ej racker ut till 

 vingarnes insertion; metathorax kan, jemte andra karakterer, nied 

 fordel anviindas vid artbestiimningar, ej med afseende pa dess areo- 

 lering, ty fiilt saknas fullstilndigt, men med hansyn till spiracula 

 som stundcm iiro synliga, runda, stundom alldeles obsoleta ; afven 

 deu kol som ej siillan finnes i midten kan med forsigtighet anviind 

 brukas som artmiirke da den i fiesta fall iir lika anviindbar soni 2:a 

 abdominalsegmentets sculptur, hvilken man hittills aosett tor tull- 

 komligt constant men som stundom visar sig vara variabel. 



Framvingarne hafva 3 cubitalfalt. af hvilka det forsta uppta- 

 ger n. recurrens, det andra iir vanligen langt silrdeles pa nedre sidan, 

 mera siillan ar det kortare sa att ofre sidan blir niistan kortare an 

 framsidan ; det forsta ar antingen parallelt pii sidorna, eller bredare 

 nedat, detta beroende dels pa radii utgang fran stigmat, dels iifven 

 pa cubitus, som visserligen alltid utgar fran vena basalis, men pii 

 liingre eller kortare atstand fran priestigma ; radius utgar i de flesta 

 fall i samma linje med undre och friimre delen af stigmat; mera 

 sallan bildar den en trubbig vinkel deremot. i hvilket fall l:a cubi- 

 talfiiltet liksom c. furcata hafva parallela sidor; nervulus iir niistau 



