2144 



nastan hvalflik, hos andra ar den ater mera phitt, hvilken bildning 

 star i sannnanhaog nied hufvudets form. MaxiUar-palpenri aro i 

 allmanhet langa, sa att de i de flesta fall aro langre an hufvudet. 



Thorax ar stundom starkt kuUrig och undersatsig, an ar den 

 mera langstrackt och cylindrisk. Mesonotum har alltid starkt ut- 

 vecklade notauli, hvilka stundom forena sig baktill i ett rugoseradt 

 falt, soni stundom iir deladt af en fin upphojd liuja. Metathorax ar 

 aldrig fullkomligt slat utan nier eller mindre skrynkligt ojemn i 

 synnerhet baktill ; vid basen har den stundom en tvargaende list, 

 hvarigenom ett basalfalt uppstar. dehxdt af en fin uijphojd kol : i 

 spetsen kan den stundom vara mer eller mindre intryckt. 



Framvingarne hafva o cubital-falt, bada transverseUa. nerverna 

 nedtill med punktlikt fenestra, brachialfiiltet ilr nedtill oppet: radial- 

 faltet ar slutet och alltid liingre iin stigmat. Dettas fiirg kan stun- 

 dom vara af betydelse for arternas bestamning, liksom iifven dess 

 tjocklek i nagra fall iir afgorande for arternas uppfattning. 



Bakvingarne hafva cubiti abscissa l:a betydligt liingre iin ab- 

 scissa 2:a, med hvilken den bildar en mycket trubbig vinkeL Radial- 

 faltet iir stundom deladt af en fin tvarnerv, som oftast ej kau ses 

 utan i snedt jiafallande Ijus. Niir sa ar forhallandet vidgar sig 

 radialfiiltet mot spetsen, da deremot hos de ofriga och flesta arterna 

 detta radialtiilt iir enkelt och afsmalnande mot spetsen. 



Mesosternum har alltitl tydliga sternauli, hvilka i bottnen iiro 

 mer eller mindre tydligt creniderade och riicka fran framkanten anda 

 till bakkanten. 



Abdomcn iir forsedd med ett jemforelsevis langt skaft eller 

 petiolus, som bar spiracula ungefar i midten. I spetsen, som ar mer 

 eller mindre starkt dilaterad, iir det alltid strieradt, stundom omark- 

 ligt. men denna sculptur ar for arternas bestamning af stor vigt, sa 

 att man i flera fall endast genom aktgifvande pa dettas striering 

 ar i stand att med full sakerhet afgora artens viircte. Andra och 

 basen af 3:e dorsalsegmenten aro kantade pii sidorna. Wesmael har 

 jemte annat iifven fiistat uppmiirksamhet vid 2 groplika intryck- 

 ningar. beliigne pi\ ofre sidan nagot framfor spiracuhi, hvilka en pa 

 hvarje sida ligga niirmare mot petioli bas och i flera fall iiro af 

 stor betydelse for arternas begriinsning. Terebrans lilngd i forhal- 

 lande till abdomen iir naturligtvis ej af underordnad betydelse, men 

 da denna stundom iir rakt utskjutande fran baksidan, kan dess relativa 

 liingd, som man vanligen beriiknar efter den utanfor abdomens spets 

 synliga delen, ej alltid fullt siikert uppskattas. Blifva, siisom stun- 

 dom intriiflfar, de sista ventralsegmenten starkt utskjutna, sa att 



