2174 



ellor i spetsen svagt urbraddacl, i hvilket fall labruin ligger fritt. 

 Antennerna aro i allmanhet langa och mangledade, men flagelli leder 

 Qfver hufvudet taget korta, dess forsta led foga liingre an andra. 

 Thorax ar ej langstrackt, mesonotum kal, stundom i framkanten 

 pubescent, notauli aro siillan utvecklade, vanligen endast vid skuld- 

 rorna markerade genora en djupt intryckt punct, sora mera sallan 

 fSrlanges iinda till en grop framfor scutellen. Fraoivingarne aro 

 jeratorelsevis starkt utvecklade, lii.ngre an abdomen, i allmanhet gl.is- 

 kl;ira; stigniat ej bredt, sasom hos Dio.<!2)iliis, utan nntingen lineart 

 eller mer eller mindre triangularart; radius utgar dels frau midten, 

 dels narmare basen af stigmat, mera siillan bakom midten, dess l:a 

 afskurna stycke ar i allraanhet kort, utgaende fran stigmat i sned 

 vinkel och nastan i linja raed dess 2:a abscissa, hvilken tranger djupt 

 ned i vingskifvan, dess 3:e abscissa bildar en vinkel mot 2:a och ar 

 oftast rak, raera siillan svagt bojd, utan bihang i spetsen. De bakre 

 vingarne hafva i allmanhet cubiti abscissa l:a lika lang som 2:a, 

 med hvilken den hildar en rak linja, ej sallan finnes en recurrent 

 nerv, sora i flera fall iir af betydenhet for arternas begriinsning, 

 radius iir i iillraiinhet svagt utbildad, hos de rainsta arterna ej skonj- 

 bar. Abdomen hnr terebran omvaxlande i langd, men ar i allmanhet 

 kort. dess forsta segraent oftast kort med olika sculptur inom de 

 sarskilta afdelningarne ; det 2:a ar antingen aftrindadt pa sidorna 

 eller mera siillan skarpkantadt, oftast saknar det sculptur, liksom 

 afven suturen niellan 2:a och 3:e segmenten merendels iir otydlig. 

 Benen aro ej sardeles spensliga, sporrarne korta, tarsernas 5:e led pa 

 bakbenen ofta pafallande liingre och tjockare an 4:e. Sternauli pa 

 raellanbrostet aro af betydelse for arternas atskiljande, hvarigenom 

 Wesraael varit i stand att infora en niangd nya species. 



De arter, hvilkas lefnadssatt Jir bekmt, lefva liksom Ali/sia 

 parasitiskt pa Diptera. 



Nees har nagra fa species af slagtet, men de flesta aro ej 

 mojliga att identifiei'a med Wesmaels arter, eniir beskrifningarne ej 

 racka till for en saker tydning af arten. 



Wesmael har deremot uppfcrt ej mindre iin 39 sasom funna i 

 Belgien, ett antal, som sedermera okats af Haliday, hvilken i Eng- 

 land patratfat 48. Han har fastat vigt vid den grop, som forekom- 

 mer hos de flesta af de storre arterna, en kara,kter, som nog ar af 

 betydelse for artens uppfattning, men som svarligen kan ses pa uisp- 

 stuckna exemplar. 



I hufvudsak ioljer han Wesmaels indelning, siirskilt med af- 

 seende pa de 2 hufvudgrupperna, bildade efter areolans liingd. I de 



