34 SCHENK JAKAB 



1. A HoHőbágy pnszta első sorban néprajzi emlék, egyúttal 

 azonban számos ritka madárfaj tanyája — imsztai ölyv. i'öridnjju pacsirta, 

 a széki csérnek valószinüleg már egyetlen utolsó fölelőhelye Magyarországon — 

 továbbá a világnak tán legnagyobb vadlúd gyülekező helye. A régtől fogva 

 nagyhírű Hortobágy a magyar puszták legjellegzetesebb képviselője, 

 annak minden érdekes sajátosságaival, tipikus pásztoréletével, ugy hogy 

 természeti és néprajzi emlékként való föntartása elsősorban számba veendő. 



Földje átlagosan silány, nehezen mivelhető szikes, melynek a néphumor 

 szerint állandóan két jó Istenre volna szüksége, hogy termő legyen : egyik, 

 aki folytonosan locsolgassa, másik, aki folytonosan szárítgassa. A vizet át 

 nem eresztő szikes talaj csak nagyarányú és ennek megfelelő költséggel 

 járó javítási munkálatok árán lenne termőfölddé átalakítható s kérdéses, 

 vájjon az ilymódon előálló jövedelemtöbblet fedezné-e a befektetett tőke 

 kamatait. Ezzel szemben a Hortobágy mai jövedelmezősége, mint 

 tenyészállatok nevelőtelepe, a jövőben előreláthatólag mindig fokozódik, 

 már csak azért is, mert a szabadban nevelkedő állat mindig életerősebb, 

 ellentállóbb s így a kultúra folytonos előrehaladásával mindinkább élénkülő 

 kereslet mutatkozik majd a szabad pusztán nevelkedett tenyészállatok 

 iránt. Ez a körülmény természetesen az ország állatállományának illetve 

 állattenyésztésének jövendőjét illetőleg is döntő szerepet játszik. A jöve- 

 delmezőséget a mesterséges haltenyésztés fokozza, mert ez a berendezés 

 eddig sem érintette a puszta eredeti jellegét, csak még nagyobb számban 

 vonzotta oda a madarakat, különösen a sasokat. Egy eddig még kellően 

 ki nem használt jövedelmi forrás volna a vadászat is. Nagyon híresek 

 ahortobágyi vadludvadászatok, melyek a külföldön jóformán ismeretlenek, 

 pedig jó vadászat biztosításával nem kerülne nagyobb fáradságba külföldi 

 uri vadászokat állandóan ide csábítani az őszi vadászatokra, ha némi 

 kényelem mellett legalább egy idegen nyelvtudással bíró vadászatrendezőt 

 találunk itt. 



A jövedelem fokozásához hozzátartoznának még a legelőj avitásra 

 vonatkozó intézkedések és berendezések, mint a műtrágyázás és főként 

 a madárköltés védelmének figyelembevételével keresztülviendő rétöntözés, 

 amely eg^^észt megóvná a legelőt a gyakran előforduló kiégéstől, másrészt 

 pedig a sáskajárások ellen is. 



2. A kiskitnsági természeti emlék. Ennek a területnek a magvát 

 alkotnák Apaj-, Ürbő-, Szúnyog-, Peszéradács- és Kis kün- 

 kére kegyház a-puszták kiegészítve Bugyi, Sári, Kúnszentmíklós 

 és Gyón községek alkalmas területével, közelítőleg 80.000 katasztrális 

 hold összterülettel. 



Ez a terület csupa rét, legelő, kaszáló, hosszan elhúzódó erek, 

 nyilt vizek, túrjányok, nádas mocsarak, csak imitt-amott látszik egy 

 szántóföldszigetke a réttengerben. Két oldalán egy-egy vasútvonal — a 



